Kamarás István OJD

A.A. Milne: 
MICIMACKÓ / MICIMACKÓ KUCKÓJA

Munkafüzet

Bp. 1998. Raabe Klett Kiadó

TARTALOM
IRODALOMTÖRTÉNETI ISMERETEK
A szerzőről
A fordítóról
A Micimackó-könyvekről
A Micimackó-könyvek utóéletéről
Mit olvassunk még Milne-től?
A mű “cselekményének” vázlata
FELADATOK, KÉRDÉSEK
Átfogó kép
A szerkezet és az elbeszélés módja
Mese és valóság
Kérdések az egyes fejezetekhez
Átfogó értelmezések
A szereplők
Az illusztrációk
Játék
FÜGGELÉK
A fordításról
A fordítással kapcsolatos kérdések és feladatok
BIBLIOGRÁFIA
MEGOLDÁSOK

IRODALOMTÖRTÉNETI ISMERETEK
A szerzőről
Alan Alexander MILNE 1882 január 8-án született Londonban, szülei harmadik és legfiatalabb gyermekeként. Apja egy magániskola tanára. A nyolcosztályos gimnázium elvégzése után a világhírű cambridge-i egyetemen matematikusnak készül és szerkeszti a The Granta (Ösztöndíj) című diáklapot. Matematikus diplomával a zsebével szabadúszó újságíróként dolgozik Londonban. 1905-ben a Punch (a “punch” egyszerre jelent rumból és teából készült italt, lyukasztót, ütést és paprikajancsit) című szatirikus hetilap segédszerkesztője lesz. 1910-ben jelenik meg humoros írásai gyűjteménye The Day’s Play (Játék a mai napra) címmel. 1913-ban összeházasodik egy írónővel, Dorothy de Selincourt-tal, akit ő Daphne-nek (a babérfává változtatott nimfa) nevez, s későbbi könyvei többségét, a Micimackót is, neki ajánlja. 1914-ben, az első világháború kitörésekor önkéntes katonai szolgálatra jelentkezik. A kiképzőtáborban írt színdarabját katonák mutatják be. 1916-ban Franciaországból kerül haza betegen. 1917-ben Londonban bemutatják első színdarabját, s megjelenik Once on a Time (Egyszer volt) felnőtteknek írt mesegyűjteménye. 1918-ban leszerel, ezután drámaírással foglalkozik. 1920-ban nagy sikert arat a Mr. Pim Passes By (Pim úr elhalad), máig leghíresebb darabja (amelynek regényváltozata A vörös ház rejtélye címmel magyarul is olvasható), és megszületik egyetlen gyermeke, Christopher Robin. Írói munkásságában jelentős szerepet töltött be családja, különösen kisfia, aki számos vers, novella és színdarab megírására ihlette őt.
1924-ben lesz igazán népszerű gyerekverseivel. Világsikerű műve, a Micimackó (Winnie-the-Pooh) 1926-ban jelenik meg, folytatása két év múlva, köztük pedig egy másik híres verseskötete. Ezután újabb színdarabokat és önéletrajzot ír, 1934-ben, ’40-ben és ’41-ben békekiáltványokat tesz közzé. Fia az újabb háborúban, mint pilóta, az angol légierőnél szolgál. Élete utolsó évtizedeiben sussexi birtokán él. 1951-ben amerikai körútra (könyvtárakba és könyvesboltokba) küldi fia játékállatait, amelyekről a Micimackó szereplőit formálta.
Mindig a vidámság, a jókedv, az öröm írója volt. Az atlétatermetű és élénk kék szemű, művelt, szellemes és liberális beállítottságú férfi szerfelett szerette az életet. Sok időt töltött a szabadban. Örömét lelte a játékban, kiváló golfozónak tartották. Utolsó könyve, esszék (művészi igényű, egyéni hangvételű tanulmányok) gyűjteménye 1952-ben jelenik meg, négy évvel később, 1956-ban hal meg 74 éves korában. A halálra is úgy gondolt mindig, mint a “boldog kaland” végére.
Thomas Burnett SWANN amerikai irodalmár ezt írta 1971-ben Milne munkásságát feldolgozó könyve előszavában:
“Milne gyakran panaszkodott, hogy a Micimackó háttérbe szorította nem csak őt magát, hanem a felnőtteknek írott műveit: regényeit, színpadi műveit, novelláit és tanulmányait. Sok igazság van ebben. Szinte mindenki ismeri a Micimackót, ha máshogyan nem, mint Walt Disney-filmet, azonban A.A. Milne neve alig ismert az 1930 előtt születettek, de még az őt túlélő kortársak számára, s ha valakit megkérsz a Micimackót ismerők közül, hogy nevezze meg valamely másik művét, talán még megkérdezi, hogy ‘Nem ő írta azt a komédiát, amelynek az a címe, hogy Pim úr elhalad?’ Valóban írt ilyen komédiát, s számos hasonlóan szellemeset, valamint egy klasszikus detektív történetet, A vörös ház rejtélyét. Mindez nem jelenti azt, hogy mellőzném magát Micimackót és barátait, Nyuszit, Tigrist, Malackát és a többieket. Ők kétségkívül Milne legremekebb teremtményei, csupán azt szeretném, ha lenne helye a könyvespolcon Milne kisebb, de azért elismerésre méltó műveinek. Milne nem volt nagy író, de a kisebb írók között kitűnik meglepő változatosságával és kellemes hóbortjaival. Hatalmasnak nem nevezhető, de kellemesnek igen, és nem csupán akkor, amikor a Százholdas Pagonyban sétálunk Micimackó társaságában.”
Ami Milne munkásságának egészét illeti, más irodalmárok és kritikusok sem látják másképpen, a Micimackó-könyveket viszont többen a világ legjobb irodalmi művei között tartják számon.

A fordítóról
KARINTHY Frigyes (1887-1938), akit az irodalomtudósok közül sokan a huszadik század legszélesebb érdeklődésű, legtermékenyebb és legnépszerűbb magyar alkotójának tartanak, öt évvel később született, mint Milne, 1887-ben Siófokon. Iskolai tanulmányaiban nem jeleskedik, de még nincs tizennégy éves, amikor a Magyar Képes Világban megjelenik fantasztikus regény-kísérlete. Érettségi után előbb matematika-fizika szakon tanul, majd orvostanhallgató, ám - a matematika iránti érdeklődésen kívül ebben is Milne-hez hasonlóan - újságíróként helyezkedik el, s az első világháború kitöréséig elsősorban mint humorista válik ismertté. Az irodalmi karikatúrákat tartalmazó Így írtok ti 1912-ben, a Tanár úr kérem című novelláskötet 1916-ban jelenik meg. Míg Milne évtizedekkel később, ő még az első világháború idején fellép az esztelen pusztítás és az elemberteledés ellen.
Karinthyt mindig foglalkoztatta férfi és nő kapcsolata, ez a témája Utazás Faremidóba (1916) és Capillária (1921) című fantasztikus regényeinek. Költészete és novellisztikája is jelentős. 1936-ban agydaganatot állapítanak meg nála, Stockholmban megoperálják. A műtétről, s egyúttal életről és halálról szól egyedülálló könyve, az Utazás a koponyám körül (1937). A gyógyulás csak átmeneti, váratlanul hal meg 51 éves korában. Legfontosabb műveit is csak melléktermékeknek tekintette, mert élete nagy vágya az Új Enciklopédia, egy korszerű fogalomtisztázó mű, elméleti és gyakorlati tájékoztató a század emberének. Műfordítóként is jelentős, ebben a vonatkozásban Swift Gulliverje mellett éppen a két Micimackó-könyv (1935 és 1936) a legsikerültebb vállalkozása, amelyet a szakemberek közül sokan a magyar műfordítás-irodalom kiemelkedő teljesítményének tartanak.
A “halandzsa” az értelmező szótár szerint “értelmes beszédnek ható értelmetlen vagy összefüggéstelen szöveg”, illetve “mellébeszélés”. Karinthy Frigyes esetében azonban a halandzsa: játék és kísérlet a nyelvvel. Minden igazi író nyelvművész, Karinthy emellett nyelvbűvész vagy nyelvzsonglőr is. Méghozzá többféle műfajban. És nagy játékos. Akkor is, amikor paródiát ír, akkor is, amikor barátait tréfálja meg, akkor is, amikor társasjátékokat talál ki, és persze akkor is, amikor a Micimackót fordítja. Író és művész barátaival, akár a gyerekek, pénzeket dobáltak le a járdára, és azon mulattak, milyen izgatottan keresgélnek a járókelők, mint fordítják ki zsebeiket, hogy megnézzék, nincs-e rajtuk lyuk. Jóbarátjával, századunk nagy írójával sokféle játékot eszeltek ki. Gyakran játszották azt, hosszú órákon át, hogy öregek: órák hosszat köhögtek, krákogtak, derékfájásról panaszkodtak egymásnak. Volt egy találmánya - máig nem derült ki, hogy komolyan gondolta, vagy ezzel sikerül mindenkit megtréfálni -, egy gumiból készült felfújható földgömb. “Hogy ez milyen nagyszerű - mondta -, például hajótörés alkalmával a vízbefúló előveszi a zsebéből, felfújja, és pontosan tudni fogja, hogy a földgolyó hányadik szélességi és hosszúsági fokán fúlt a tengerbe.” Csodálatosan értett a “kicsoda, micsoda” játékhoz. Például feladták neki a következőt: “Micsodára kicsoda micsinál a micsoda?” Ő abban a minutában rávágta: “Talpra magyar, hí a haza!” Arra pedig, hogy “Kicsoda micsináld a kicsodát, micsodával, micsodával?” azonnyomban azt felelte: “Isten áldd meg a magyart, jókedvvel, bőséggel”. Az “álmomban két macska voltam és játszottam egymással” nyelvi bűvészmutatvány megalkotója egy pillanatra sem hagyja abba a játékot: “És amikor egy rezgő szakállú miniszterrel beszéltem egyszer, és ő azt mondta ‘mérlegeljen!’ [jól gondolja meg], azt felelte neki az én lelkem titokban: ‘mér ne legeljek?’. Jó hitvesemnek pedig, aki csitított, hogy nem mérgelődjek, annyit válaszoltam, “mér ne gelődjek”. A következő néhány sor a fordító Karinthyt is jellemzi: “Én tudom például, hogy a ‘naplemente’ az egy szép magyar szó. De nekem olaszosan ejtve tetszik, hangsúly az utolsó előtti szótagon, így: ‘naple-mente’, vagy franciása: “naplömant’. Én, ha egy angol regényben tizenegy borostyánfésűről van szó, egy pillanatig nem felejtem el, hogy ezt magyarul kell olvasni, így: ‘eleven embercomb’.” (Tudniillik: eleven = tizenegy, amber = borostyán, comb = fésű.) A következő néhány sorból pedig a Micimackó-könyvek olvasója - habár itt magyarról magyarra fordítanak, persze nem akárhogyan - ráismerhet a már szállóigévé vált “Nyáron nyaralok, télen telelek, A Trotechnikus, az mindig Elek” szerzőjére is:
“Zavartalanul átadhattuk magunkat az alkotás örömének.
- Ma kuruc verset fogunk írni.
- Tisztán halandzsa, vagy lehet benne szó is?
- Tiszta halandzsa. Műfajszerű.
És már diktálta:
DOBORZA!
Huj, koszmabég, huj, kereki!
Vatykos csuhászok vereki!
Dengelegi!...
Különösen jól sikerült vers volt, tele kurucos tűzzel, régies zamattal. Sajnos nem emlékszem már az egészre, csak a refrén cseng még a fülembe: ‘Ne mánd, ne mánd a vereszt!’.”

A Micimackó-könyvekről
Kevés olyan könyv van a világirodalomban, amelynek megszületésében ekkora szerepe lett volna az olvasónak. A Micimackó bizonyos értelemben családi vállalkozás: Christopher Robin Milne, az író kisfia, bizonyos értelemben társszerzője a műnek. Az 54 éves Róbert Gida The Enchanted Places (Elvarázsolt helyek) címmel írt könyvet, hogy kielégítse a Micimackó-olvasók kíváncsiságát. A játékok címet viselő fejezete elárul valamit - hogy lényegeset-e vagy sem, Te döntsd el - a Micimackó-könyvek titkaiból. (A következő szövegben a főszereplőt nem Karinthy zseniális fordításában Micimackó néven szerepeltetjük, hanem az eredeti Pooh-t illetve Winni-the-Pooh-t használjuk, ami nem kevésbé szellemes.)
“Most be kell mutatnom a játékokat.
Pooh volt a legrégibb, csak egy évvel fiatalabb, mint én. Elválaszthatatlan társam. Olyanok voltunk a valóságos életben is, mint az a Mi ketten című versben olvasható. Minden gyereknek van kedvenc játéka, és az egyedüli gyerekeknek fokozottabban szükségük van ilyenekre. Pooh az enyém volt, s feltehetően úgy szorítottam magamhoz, mint ahogyan más medvéket más kisgyerekek, időről időre a tisztítóba ment, s időről időre vissza kellett varrni a füleit, s megjavítani a szemét és talpát.
Füles régi ajándék volt. Talán fiatalabb napjaiban feljebb hordta a fejét, de arra az időre, amikor a Pooh-történetek születtek, már azt a szomorkás testtartást vette föl. Malacka a túloldali szomszédtól származott, aki gyakran látott minket sétálni. Még csak ők hárman voltak, amikor a történet elkezdődött, de több szereplőre volt szükség, és így további kettő jött: Bagoly és Nyuszi. Bagoly kezdettől fogva bagolyszerű volt, s ilyen is maradt, de a nyuszi attól fogva, hogy vendégül látta Pooh-t egyre kevésbé emlékeztetett a nyuszikra, egyre inkább Nyuszira, hiszen a nyuszik természetüknél fogva nem nevezhetők jó szervezőknek. Kanga és Tigris később érkeztek, szüleim ajándékai. Gondosan választották ki őket, hogy ne csupán új tulajdonosuknak okozzanak örömet, hanem a folyatódó történetbe is jól beleilleszthetők legyenek.
Azt lehet mondani, hogy születésüktől fogva már bizonyos értelemben karakterek voltak. Füles borongós, Malacka vékony hangú, Tigris ugráló és hencegő. Természetesen más játékaim is voltak, vegyük például a medvéket.
Egy sor Teddy-medve ül egy játékboltban, mindenféle méretben, mindenféle árban. És mennyire különböznek egymástól. Némelyik vidám, némelyik szomorú. Egyikük tartózkodó, másikuk szeretetre méltó. És az egyiknek különösen nyájas ábrázata van. Ő az, akit szeretnénk.
A medve helye a gyerekszobában volt, s fokozatosan kezdett életre kelni. Ahogyan játszottam és beszélgettem játékállataimmal, úgy kezdtek hangot kapni és válaszolni, úgy kezdtek lélegezni. De egyedül nem jutottam volna túl messzire, segítségre volt szükségem. Anyám csatlakozott hozzám, s ő, én meg a játékállatok játszottunk együtt, s egyre több élet, egyre több jellemvonás áramlott beléjük, míg csak el nem jutottunk addig a pontig, amikor apám következett. Amikor az első történetek készen voltak, megismétlődött a kör. Pooh, a karjaimban vagy a reggelizőasztalnál velem szemben ülő Pooh immár az a Pooh volt, aki felmászott a fára mézet keresni, aki beszorult Nyuszi odújának nyílásába, aki egy ‘csekélyértelmű medvebocs’.
Azután Shepard jött, meglátta Pooh-t, a játékállatot, elolvasta a történetet és elkezdett rajzolni. És Pooh, aki apám tolla alatt alakult ki, most Shepard tolla alatt formálódott. Észre fogod venni, ha összehasonlítod a Micimackó és a Micimackó kuckója Pooh-ját. Mi az, ami Pooh-ban különösen Pooh-szerű? A szeme állása. A szeme orra tetejéről indul, s fokozatosa megy lefelé, s a szájánál egy pontban végződik, s ebből a pontból ki lehet olvasni Pooh egész karakterét.
Így történt, és amikor a befejező történetet is megírta apám, végigtekintett Pooh már hetedik éve tartó életén, megírta a dedikációt. Anyámnak szólt.”
Milne bevezetőt is írt a Micimackóhoz, amely a külföldi kiadások egy részéből (a magyarországiból is) rendre elmarad, pedig érdemes ezt is elolvasni, különösen azoknak, akik úgy érzik, hogy a szerző valóban beavathatja olvasóit műve titkaiba:
“Ha netán egy másik könyvet is elolvasnál Róbert Gidáról, emlékezned kell arra, hogy neki valamikor volt egy hattyúja (vagy talán a hattyúnak egy Róbert Gidája, ki tudja), akit ő Pooh-nak nevezett. Ez nagyon régen volt, és amikor elbúcsúztunk tőle, elvittük a nevét magunkkal, mivel úgy gondoltuk, hogy a hattyúnak már nem lesz rá szüksége. Nos, amikor Edward Medve azt mondta, hogy ő szeretne magának egy izgalmasabb nevet, Róbert Gida gondolkodás nélkül rávágta: akkor legyen Winnie the Pooh. Most, hogy elmagyaráztam Pooh-t, most elmagyarázom a többit is.
Ha Londonban jársz, bizonyára elmész az állatkertbe. Sokan vannak, akik az állatkertet a kezdeténél kezdik, amelyet így hívnak, hogy BEJÁRAT, s gyorsan végigjárnak minden ketrecet, amíg elérnek ahhoz, amelynek KIJÁRAT a neve. A rendesebbek azonban egyenesen kedvenc állatukhoz mennek, és ott is maradnak. Amikor Róbert Gida az Állatkertbe megy, oda megy, ahol a Jeges Medvék vannak, és súg valamit a balról harmadik felügyelőnek, és az ajtók kinyílnak, és mi átmegyünk egy sötét folyosón, azután fel a lépcsőn, míg csak egy különleges ketrechez nem érünk, és a ketrec kinyílik, és kitotyog belőle valami barna és szőrős, Róbert Gida pedig egy boldog ‘Ó, Mackó’ kiáltással a karjaiba szalad. Ennek a medvének a neve Winnie, ami azt bizonyítja, hogy milyen jó nevük van a medvéknek, de bármilyen furcsa, arra egyikünk sem emlékszik, hogy Winnie-t neveztük el Pooh-nak, vagy fordítva. Valamikor persze tudtuk, de elfelejtettük...
Amikor ezt írtam, Malacka rám nézett és vékonyka hangján azt mondta: ‘És én?’. ‘Kedves Malacka’, mondtam, ‘az egész könyv rólad szól’. ‘Szóval Pooh-ról’, sivította. Láthatod, féltékenykedik, mert azt hiszi, hogy a Nagy Előszó egészében csak Pooh szerepel. Természetes, Pooh a favorit, ezt kár is tagadni, de egy csomó dolgot Malacka tud jobban. Pooh-t nem viheted magaddal az iskolába, de Malacka olyan kicsi, hogy belefér a zsebedbe, s számíthatsz rá, amikor nem vagy bizonyos abban, hogy kétszer hét vajon tizenkettő vagy huszonegy. Néha a zsebemből a tintatartóba kerül, ezért azután műveltebb lesz Pooh-nál, de ezt Pooh-t nem zavarja. Egyeseknek van eszük, másoknak meg nincs, mondja, és ez is igaz.
És most, hogy mindent elmondtam, kérdezheted, hogy ‘És mi?’ Éppen ezért a legjobb, ha befejezem az Előszót, s kezdem a könyvvel.”
Hogy még világosabb legyen: a Winnie női név, vagyis a Mici a Micimackóból. A harmincas években népszerű női becenév. A Pooh már nehezebb dió. Mint köznévnek a “pooh”-nak (ejtsd: pú) jelentése: “ugyan!”, “eh!”, “még mit nem!” Hattyúnévnek eléggé bizarr, csakhogy ne feledjük, egy kicsi gyerek találta ki, és nála inkább ilyesmit jelenthetett: Pfffú. A Winnie-the-Pooh tehát szó szerint lefordíthatatlan. Lett volna A Pfffú-zó Winnie? Vagy Pfffúzó Mici? Karinthy másképpen bűvészkedett: a Mackóhoz tette hozzá a Micit, s így született meg az ikerszavakra is, a Bicebóca-szerű nevekre is emlékeztető játékos név.
Ami pedig a titkokat illeti, ne várj sokkal többet Milne-től vagy Róbert Gidától, de még az irodalmároktól sem! Bízzál elsősorban önmagadban, s bízd rá magad a Micimackó és a Micimackó kuckója szövegére. Segítségedre lehetnek persze az alább következő kérdések és feladatok is.

A Micimackó-könyvek utóéletéről
Az irodalmi műveknek is megvan a maguk sorsa, olykor nagyon izgalmas története. Különösképpen áll ez a Micimackó-könyvekre. Több mint húsz nyelvre fordították le, s máig az első tíz között van a legnépszerűbb gyermekkönyvek között. Karinthyn kívül egy másik híres magyar fordítója is van, Lénárd Sándor, sőt kettejük közül ő ismertebb határainkon túl, mert ő latinra fordította a Micimackót. De másfajta “fordítások” is készültek: a mű színpadra, filmvászonra, hanglemezre, hangszalagra, videokazettára került. Sokan már nem is tudnak az eredeti műről, hanem mint Walt Disney filmet ismerik. Magyarországon sok gyerek előbb hallotta mese-lemezről, vagy Koncz Zsuzsa illetve Halász Judit énekéből.
Ebben az esetben nem túlzás kultuszról beszélni. A kultusz a vallásgyakorlaton (és a vallási szertartásokon) kívül vallásos tiszteletet, hódolatot, illetve általában fokozott, túlzásba vitt tiszteletet, imádatot is jelent. Ebben az értelemben is beszélhetünk ugyan Micimackó-kultuszról, ám még inkább a fogalom “amerikanizált” változatában. Jelképesnek is tekinthető, hogy az eredeti játékállatok Amerikába kerültek (a Dutton kiadóhoz), szobor-változataik pedig a mézescsuprokkal, kifestő-könyvekkel, a Micimackót és társait ábrázoló trikókkal, falvédőkkel és tapétákkal együtt milliószámra az áruházakba. Az európai Micimackó-kultusz némiképpen különböző. Varsó belvárosában egy nagyon kedves sétáló- és játszóutca Micimackó nevét viseli, Hollandiában Micimackó-szakácskönyvet adtak ki, és nagyon sok helyen - Londontól Varsóig, Prágától Budapestig - játsszák családokban, munkahelyeken, iskolákban azt a társasjátékot, hogy ki emlékeztet - a családtagok, a tanárok és a kormány tagjai közül - Micimackóra, Malackára, Tigrisre, Fülesre. És most vissza Amerikába! Egy ottani irodalomtudós, Frederick C. CREWS tizenkétféle irodalomkritikusnak képzelve magát rendkívül szellemes könyvet írt Micimackó-rejtély címmel. (E művel még találkozhatsz a következő részben.) Az irodalomszociológusok számára roppant izgalmas téma, hogy hol és mikor adták vagy nem adták ki a Micimackó-könyveket. Egyértelműen megállapítható, a diktatúrák nem szeretik ezt a könyvet. Magyarországon sem jelent meg 1948 és 1957 között.

Mit olvassunk még Milne-től?
Igen népszerű, és szintén sok nyelvre lefordított gyermekversei, az Amikor még kicsik voltunk [When We Were Very Young] (Bp. 1994. Írás Kiadó) és a Hatévesek lettünk [Now We Are Six] (Bp. 1994. Gulliver Kiadó) kétnyelvű (az angol eredetit is tartalmazó) kiadásban is hozzáférhetők, az angolul tanulóknak is igen kellemes olvasmányok. Ezeket is Shepard illusztrálta. Ízelítő az Amikor még kicsik voltunk-ból:
Keresztelő
       Hogy becézzem
              Az én kedves egérkémet?
       Szemei aprók egészen.
              De a farka extra méret.
Néha Rémes János a neve.
Mert a farkának nincs eleje -
Se
Vége.
Néha úgy hívom Rémes Janó;
A farka folyton folytatható.
Máskor Rémes Jónásnak hívom,
Örül, ha új névvel szólítom.
       De legtöbbször a neve Jenő,
       Mivel a kedvenc egerem ő. 
              (Papp Gábor Zsigmond fordítása)
Két remek krimije is olvasható magyarul. Többet nem is árulunk el róluk. Az izgalmakon kívül mulatságos Micsoda négy nap-ot [Four Day’s Wonder] már 10-12 éveseknek is, A vörös ház rejtélyé-t [The Red House Mystery] pedig 14 éves kortól ajánljuk.

A mű “cselekményének” vázlata
MICIMACKÓ
1. fejezet: Miután Micimackó lepottyan a fáról, Róbert Gida léggömbjének segítségével próbál meg a méz közelébe jutni. Ez alkalommal Róbert Gida puskájának lövedéke találja el, majd a léggömböt kilyukasztva menti meg Micimackót a méhek bosszújától.
2. fejezet: Micimackó meglátogatja Nyuszit, aki mézzel és tejjel kínálja. Micimackó belakmározik, s nem fér ki az ajtón. Meg kell várnia, amíg annyira lefogy, hogy barátai kicibálhassák.
3. fejezet: Micimackó és Malacka menyétre vadásznak, azaz saját lábnyomaikat követik körbe-körbe. Végül Róbert Gida világosítja fel őket.
4. fejezet: Füles elveszett farkát Micimackó Bagoly csengettyűzsinórjában fedezi fel, s visszaszolgáltatja ez alkalommal joggal búskomor barátjának.
5. fejezet: Malacka elhatározza, hogy elefántot fog, a csapdába mézzel teli csuprot helyeznek, amelyből a torkos Micimackó éjszaka elfogyasztja a mézet miközben a csupor a fejére szorul, emiatt keservesen bőgni kezd. Malacka elefántnak nézi, s ismét Róbert Gidának kell megoldani a rejtélyt.
6. fejezet: Füles születésnapjára Malackától egy kipukkadt léggömböt, Micimackótól pedig egy üres mézescsuprot kap, ám ezeknek is nagyon örül.
7. fejezet: Az Erdőbe érkező új jövevények, Kanga és Zsebibaba ellen a Kangára féltékeny Nyuszi cselt eszel ki: Hogy Kangát elriassza az Erdőből, Malackát juttatják be erszényébe, Zsebibabát pedig elrabolják, ám tervük visszafelé sül el: Kanga - tettetve, hogy Zsebibabának nézi őt - alaposan megcsutakolja Malackát.
8. fejezet: Róbert Gida expedícióra hívja barátait, az Észak-sark felfedezésére. Zsebibaba a vízbe pottyan, amit ő rettentően élvez, de Micimackó segítségével kimentik, aki egyúttal meg is találja az Északi-sarkot, legalábbis Róbert Gida erről győzi meg őket.
9. fejezet: Malackát kiönti az árvíz, Micimackó Róbert Gidát hívja segítségül. Micimackó javaslatára Róbert Gida esernyőjét mentőcsónaknak használva mentik ki Malackát.
10. fejezet: Róbert Gida estélyt ad barátainak, amelyen Füles beszédet mond, majd Micimackó és Róbert Gida elbúcsúznak egymástól.

MICIMACKÓ KUCKÓJA
1. fejezet: Micimackó és Malacka egy halom dorongot találnak, vagyis Füles kuckóját. Mivel kemény tél van - elhatározzák, hogy kuckót építenek belőle a liget másik szélén Fülesnek, aki viszont Róbert Gidának panaszkodik, hogy eltűnt a kuckója, de szerencsére hamarosan beköltözhet régi-új lakába.
2. fejezet: Újabb jövevény, Tigris jelenik meg Micimackónál, aki mézzel kínálja reggelire, de kiderül, hogy ezt a tigrisek nem szeretik. Ugyanígy járnak Malacka kukoricájával és Füles bogáncsával, ám végül Zsebibaba csukamájolajában lelik meg Tigris kedvenc ételét.
3. fejezet: Nyuszi egyik távoli rokona: Kis felderítésére szerveznek expedíciót. Micimackó beleesik az elefántcsapdába, majd Malacka is, Róbert Gida pedig elefántnak tettetve magát, megtréfálja őket. Végül Micimackó hátán Kist is meglelik.
4. fejezet: Micimackó és Malacka Kangához mennek, miközben Tigris és Zsebibaba kirándulni indulnak. Útközben Tigris azzal is dicsekszik, hogy ők, a tigrisek milyen jól tudnak fáramászni. Felmenni még valahogy felmegy, hátán Zsebibabával, de lejönni nem tudnak. A fa alá érkező Micimackó és Malacka félelmetes Januárt és Februárt látnak bennük. Végül is Róbert Gida ötletére zubbonyába ugranak a fennrekedtek (amelyből kiderül, hogy a tigrisek nem tudnak fára mászni).
5. fejezet: Nyuszi hiába keresi Róbert Gidát, csak egy cédulát talál az ajtaján: ELMENTEM MINGYÁR GYÜVÖK DÓGOMVAN R.G. Nyuszi a rejtély kinyomozására indít akciót, s keresi fel előbb Bagolyt, majd Micimackót és Malackát, később Fülest, aki éppen az A-betűt tanulmányozza. Amikor Füles Malackától megtudja, hogy az A-betű olyan dolog, amit Nyuszi is tudhat, haragra gerjed. Róbert Gida ajtaján pedig másnap ugyanaz a cédula áll.
6. fejezet: Micimackó új játékot talál ki, a folyóba dobott tobozok úszóversenyét. Egy alkalommal Fülest látják az élen, akit az ugrabugra Tigris véletlenül a vízbe lökött. Micimackó mentési akciója majdnem rosszul sül el, de végül is Füles megmenekül. Abban, hogy hogyan került Füles a vízbe, Róbert Gida sem tud igazságot tenni, helyette azt javasolja, hogy játszhatnának mindnyájan Micimackó-pólót. Füles azonnal pártfogásába veszi Tigrist, megígérve neki, hogy megtanítja a holtbiztos trükkre.
7. fejezet: Nyuszi kiterveli, hogy megleckéztetik Tigrist. Egy ködös napon el is indulnak, hogy jó messzire elcsalják, majd ott hagyják. Visszafelé sül el a csel, mert ők tévednek el. Micimackót és Malackát Róbert Gida találja meg, Nyuszit pedig Tigris menti meg.
8. fejezet: Micimackó és Malacka egy viharos napon meglátogatja Bagolyt. A vendégeskedés közepette kidől Bagoly otthona, s a levélszekrényen kibújó Malacka menti meg őket.
9. fejezet: Nyuszi újabb akciót indít: új lakást keresnek Bagoly számára. Miközben a többiek kimentik Bagoly holmijait rombadőlt lakából, Micimackó dicsőítő költeményt ír Malacka hőstettéről. Füles Malacka házát fedezi fel Bagoly számára, s Malacka újabb hőstettet hajt végre. Micimackó pedig befogadja magához Malackát.
10. fejezet: Róbert Gidát búcsúztatni jönnek össze barátai. Ez alkalommal Füles mond verset, amelyet határozatnak fogadnak el, s mindannyian aláírnak. Ezután Róbert Gida és Micimackó magukra maradnak, a kisfiú lovaggá üti barátját, s elbúcsúznak, de nem örökre.

FELADATOK, KÉRDÉSEK
Átfogó kép

1. Tetszett a Micimackó és a Micimackó kuckója? Mennyire tetszettek? Miért tetszett? Ha nem tetszett, miért?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
Tedd fel ezeket a kérdéseket barátaidnak, osztálytársaidnak, nálad 4-5 évvel fiatalabbaknak és felnőtteknek is! Hasonlítsd össze a válaszokat!
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

2. Sokan már 4-6 éves korukban megismerték a Micimackót szüleik, testvéreik jóvoltából, akik elmesélték vagy felolvasták nekik, vagy már maguk olvasták el 6-10 éves korukban. Amennyiben már Te is találkoztál kisgyerekkorodban is a Micimackó-könyvekkel, próbáld meg felidézni, hogy akkor milyennek találtad, hogy tetszett, mi fogott meg belőle. Akkori Micimackó-élményedhez képest mennyiben különbözik a mostani?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

3. Ha 20-30 soros kritikát kellene írnod, mit írnál a két Milne-könyvről?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

4. Tandori Dezső azt írja Százegy-holdas pagony című költeményében, hogy:
“Hanem akkor, ha már választhatok,
én Micimackóékkal akarok
egy osztályba járni”
Lehetséges ez? Ha igen, milyen értelemben? És te akarnál-e? Miért igen, miért nem?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

5. Ismertek-e olyan meséket, amelyekben medve szerepel? Mennyiben különböznek ezek a mesebeli medvék a mesebeli farkasoktól és rókáktól?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

6. A tündérmesét csoda, emberfeletti világ és varázseszköz jellemzi. Mi található meg ebből a Micimackó-könyvekben?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

7. “A medvék olyanok, amilyenek az emberek lehetnének”, írja Tandori Dezső a Nagy gombfocikönyv-ben. Hogy értelmezed ezt a kijelentést? Mennyiben vonatkozik ez Micimackóra?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

8. Különböző olvasók így nyilatkoztak erről a regényről:
– szórakoztató hülyéskedés
– gyerekmesébe bujtatott filozófia
– eléggé együgyű történetek, valószínűleg egy 9-12 éves kisgyerek írhatta őket, vagyis A.A. Milne ilyen korában
– állatmese
– roppant humoros írás
– tele versekkel meg érzésekkel, inkább lányoknak való
És te?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

A szerkezet és az elbeszélés módja
9. Egy vagy két regény a Micimackó és a Micimackó kuckója?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

10. Mi az, ami a Micimackó-könyvekben legalább olyan fontos (ha nem fontosabb), mint a cselekedetek, a történések, az akciók?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

11. Miről szól egy-egy fejezet?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

12. Ha az akciók egy része - legalábbis a köznapi logika szerint - értelmetlen vagy eredménytelen, akkor mi lehet az értelmük, mi az, ami az olvasót megragadja, szórakoztatja, elgondolkodtatja?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

13. Ki szól Az olvasóhoz című beköszöntő versben? Mit jelent az “egy lélek, két legény”?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

14. Kik az első fejezet címében szereplő “bennünket”, és kik mutatnak be bennünket?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

15. “- Most már emlékszem - mondta Róbert Gida -, csak Mackó nem emlékszik, neki meséld el. Mert ez egy igazi mese, és nemcsak olyan emlékezés.”
Miben különbözik szerinted az igazi mese és az emlékezés? Csak Micimackó kedvéért kell elmesélni?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

16. Ki képviseli a Micimackó-könyvek szereplői közül az olvasót?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

Mese és valóság
17. Mennyiben különbözik a Micimackó-könyvek helyszíne a tündérmesék helyszíneitől és a valóságos helyszínektől?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

18. Mennyiben hasonlít a Micimackó-könyvek világa a valósághoz, mennyiben különbözik tőle?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

19. Az iskola világából vagy a kisgyerekkor világából van-e több Milne regényeiben?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

20. Mit gondolsz, miben különbözik egymástól az Erdő társadalma és az emberek társadalma?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

Kérdések az egyes fejezetekhez
21. Vannak-e a regényben olyan akciók, amelyeknek célját nemigen lehet dicsérni? Melyek ezek? Ki kezdeményezi ezeket? Miért? Mi a véleményed erről?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

MICIMACKÓ
1. fejezet 
(amelyben bemutatnak bennünket Micimackónak 
és a méheknek, mellékesen a könyv elkezdődik)

22. Az első fejezet elején olvashatjuk:
“Amikor először hallottam a nevét, én is azt kérdeztem, amit ti akartok kérdezni: ‘Hát nem fiú? Azt hittem, fiú.’
- Én is azt hittem, - mondja Róbert Gida.
- De hát akkor nem lehet Mici a neve! Miért hívod Micinek?
- Nem én hívom...
- De hát azt mondtad.
- Mert úgy hívják. Nem érted, hogy úgy hívják?
- De igen, hogyne - mondtam gyorsan -, és remélem, hogy ti is befejezitek ezzel a kérdezősködést, mert bővebb magyarázat nem áll rendelkezésre.”
Valóban nem lehetne magyarázni? Próbáld meg!
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

23. Hogyan lehet jellemezni Micimackó következtetéseit, mi szerint: 1) a döngicsélés jelent valamit, 2) a döngicsélésről méhecskére lehet következtetni, 3) a méhecskéről pedig mézre, 4) a mézkészítés oka, hogy Micimackó megegye.
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

24. Mit gondolsz, tudhatta-e Micimackó, hogy Róbert Gidának tényleg van léggömbje?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

25. Mit mondhatott volna Micimackó ahelyett, hogy “Ezek nem igazi méhek”?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

2. fejezet 
(amelyben Micimackó látogatóba megy és beszorul)

26. A jó társaság vagy a harapnivaló után vágyott inkább Micimackó?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

27. Miért mondja Nyuszi elváltoztatott hangon, hogy nincs otthon?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

28. Valóban őszintén mondja Micimackó, hogy “Azon tűnődöm, hogy Nyuszi barátunk soha nem használhatja többé ezt azt ajtót. Őszintén szólva, ez nagyon rosszul esne nekem”?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

3. fejezet 
(amelyben Micimackó és Malacka vadászni mennek, 
és kis híja, hogy menyétet nem fognak)

29. Mivel sikerül végül is Malackának Róbert Gidát meggyőznie arról, hogy igenis hívhatnak embert Tilosaz Á-nak?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

30. Hogyan magyarázod Malacka viselkedését? Az Ellenséges Fenevadak említése ellenére csatlakozik Micimackóhoz, ám amikor a lábnyomok szaporodnak, mindent elkövet, hogy hazamehessen.
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

31. Miért nevezi Róbert Gida Micimackót “öregnek”?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

4. fejezet 
(amelyben Füles elveszti farkát, és Mackó megtalálja)

32. “Füles néha szomorúan azt gondolta: ‘Miért?’; - és néha azt gondolta: ‘Amennyiben.’ Vagy: ‘Minekutána tehát.’ És néha nem is tudta, mire gondol.”
Valóban gondolkodik Füles? Ha nem, akkor mi történik vele, benne? És ha igen, mit takarnak ezek a kérdő- és kötőszavak? Próbáld meg valami tartalommal kiegészíteni!
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

33. Egészítsd ki a kopogtató és a csengő alatti feliratokat értelmes szöveggé!
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

34. Miért volt szükség Bagolynak csengőre is, kopogtatóra is?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

35. Vajon hogyan, milyen kifejezésekkel töprengett az eseten Bagoly, miután Micimackó leakasztotta a csengőzsinórt?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

5. fejezet 
(amelyben Malacka egy elefánttal találkozik)

36. A fejezet addigi szövegének alapos elolvasása után gondolkodjatok el azon a rajzon, amely Micimackó álmát próbálja ábrázolni! Nem lehetséges, hogy a kitűnő illusztrátor ez esetben nem figyelt eléggé a szövegre? Ha úgy gondoljátok, hogy ez a rajz nem a legszerencsésebb, készítsetek megfelelőbbet!

37. “Egyszerre csak nagyon Jó Ötlete támadt Malackának. Odamegy gyorsan a Hét Fenyőfákhoz, óvatosan bekukkant a verembe oldalról, van-e benne Elefánt. És ha van, akkor hazamegy, lefekszik és fejfájása lesz, ha pedig nincs, ott marad, és nem lesz fejfájása.”
Mi hibádzik Malacka elképzelésében? Mitől mulatságos ez az észjárás?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

6. fejezet 
(amelyben Fülesnek születésnapja van, és két ajándékot is kap)

38. “Nagyképűség - mondta. - Ez a helyes kifejezés. Nagyképűség, ez az én bajom.”
Mire gondolhat Füles?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

39. Mi lehet a “Trotechnikus?”
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

40. Valóban nagyszerűnek gondolta Füles, hogy az ő léggömbje belefér a csuporba? Próbáld meg más szavakra lefordítani ezt a “nagyszerű’-t!
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

41. Minek örülhetett legjobban Füles?
– a léggömb maradékának?
– Bagoly feliratának?
– Micimackó csuprának?
– a Róbert Gidától kapott festékkészletnek?
– a tiszteletére rendezett estélynek?
– vagy valami egyébnek?
Keresd ki a hozzád legközelebb eső választ, és indokold is meg!
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

7. fejezet 
(amelyben Kanga és Zsebibaba megjelennek 
az Erdőben, később Malacka megfürdik)

42. Miért akarja Nyuszi, hogy Kanga elhagyja az Erdőt?
– mert kenguruk sosem éltek az Erdőben?
– mert Nyuszi fél a nagy és erős állatoktól?
– mert Nyuszi féltve pozícióját, féltékeny rá?
– mert Kanga különös fogalmakat hordoz a családi életről?
– mert Kanga Szenvedélyes és Tüzes Állat?
– vagy más egyéb miatt?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

43. Igaza van Nyuszinak, amikor Micimackót szívélyesen lehülyézi, Malackáról pedig kijelenti, hogy nem egy lángész?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

44. Mi a véleményed Nyuszi tervrajzáról? És Micimackó költeményéről? Melyik tetszik jobban, és miért? Hasonlíts össze válaszaid osztálytársaid válaszaival!
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

45. Hogyan értelmezed Kanga viselkedését?
– sem a költészethez, sem a vicchez nincs érzéke
– kijön belőle szadizmusa, és alaposan megcsutakolja szegény Malackát
– Malackán bosszulja meg azt, amit ellene elkövettek
– anyai ösztönét Malackán éli ki
– saját magát, mint anyát parodizálja
– vagy pedig másképpen?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

46. Mit gondolsz, milyen véleménye alakult ki Malackának Kangáról?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

8. fejezet 
(amelyben Róbert Gida expedíció élén felfedezi az Északi-sarkot)

47. Mi baja van már megint Fülesnek?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

48. Miért mondta Róbert Gida, hogy Veszélyes Helyzetben vannak? És miért szerepel nagy kezdőbetűkkel?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

49. Miben különbözik egymástól Nyuszi és Róbert Gida nemtudása az Észak-sarkról?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

9. fejezet 
(amelyben Malackát kiönti az árvíz)

50. “Hinnem kell benne, hogy hamarosan történni fog valami, mert különben úszni volnék kénytelen, márpedig úszni nem tudok, tehát történni kell valaminek”, okoskodik Malacka a Rettenetes Veszélyben. Mennyiben meggyőző és logikus ez az érvelés?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

51. Elképzelhető, hogy Malacka és az árvíz csupán eszköze, feltétele, lehetősége valaminek. De minek?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

52. Hogyan tudja Malacka kisebbrendűségi érzéseit (“csak én senyvedek itt és nem segíthetek magamon”) feloldani? Szerinte a többiek hogyan segítenek magukon?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

53. Más fejezetekben is a víz jelentette a fő veszélyt. Melyekben? E fejezetben mit jelent a víz Malacka, Micimackó és Róbert Gida számára?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

54. “Volna még a Déli-sark - mondta Róbert Gida -, aztán izé... még a Keleti-sarok, meg a Nyugati-sarok; bár az utóbbi kettőről az emberek megfigyelésem szerint nem szívesen beszélnek.”
Mi jellemzi Róbert Gida gondolkodását? Van-e hasonlóság Róbert Gida most idézett érvelése és Micimackóé között, aki így okoskodik ugyanebben a fejezetben:
“Ha a palack is tud úszni, akkor a csupor is tud úszni, és ha a csupor tud úszni, akkor én ráülhetnék az egyik csuporra, és én is tudok úszni.”
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

55. Megpróbálnád folytatni Bagoly meséjét, Bagoly stílusában? (Azt, amelyet Malackának kezdett mesélni, amely azzal indul, hogy egyik nagynénje tévedésből fókatojást tojt?)
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

56. Folytasd az “És négy nappal később még mindig ott ült...” kezdetű mondatot!
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

10. fejezet 
(amelyben Róbert Gida estélyt ad Micimackó tiszteletére, 
egyben szerző és olvasó elbúcsúznak egymástól)

57. Hasonlítsd össze ennek a fejezetnek a kezdetét a többiekével!
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

58. A Bagollyal való beszélgetés alapján úgy tűnik, Füles gyógyíthatatlan kedélybeteg. Vagy másról van szó?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

59. Mit jelentenek még a Micimackó által gondoltakon (“Barátomnak”, “Hűséges Barátsággal”, “Becsületes Barátomnak”) kívül ezek a jelzések (B, HB, BB) a ceruzákon?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

60. Hogyan jelenthetné a reggeli és az aznap történtek ugyanazt?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

61. Végül is Micimackó vagy Róbert Gida szeretné tudni, hogy mi történt másnap reggel?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

MICIMACKÓ KUCKÓJA

1. fejezet 
(amelyben Micimackó kuckót épít Füles számára)

62. Végül is miért nevezi Micimackó a Fülesnek építendő házat Micimackó Kuckójának? Mert mindig önmagából indul ki és oda tér vissza?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

63. Végül is nem igazolódik mindig Füles borúlátása? Hiszen megdermed a vízbe lógatott farka, s kiderül, nem neki rendezett estélyt Róbert Gida.
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

64. Miért kérdezi Micimackó Fülestől, biztos-e abban, hogy valóban ott állt a kuckója, ahol állt?
– mert készakarva zavarba akarja hozni Fülest, s el akarja hitetni vele, hogy nem ott állt a kuckója?
– mert még nem jött rá, hogy a halom dorongnak nézett Füles-kuckóból csináltak Fülesnek új kuckót?
– mert már rájött, de szeretné, ha nem történt volna meg?
– vagy más egyéb miatt?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

65. Valóban melegebb lehet - mint Malacka mondja - a liget másik oldalán felépített kuckó?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

66. Jogosan mondja-e Füles, hogy “Így kell szép kuckót építeni”, amikor ezt nem is ő építette?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

2. fejezet 
(amelyben Tigris megjelenik a kertben, és reggelizni szeretne)

67. Hogyan fogadja Micimackó az Ismeretlen Állatot? Honnan lehet érezni, hogy azért egy kicsit tartott tőle? Nem volt tőle udvariatlanság, hogy nem kínálta mindjárt mézzel?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

68. Hogyan viselkedik Tigris, és hogyan fogadja Tigrist Malacka, Füles és Kanga?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

69. Honnan ismeri fel elsőre Kanga Tigrist? Honnan tudta, hogy Tigrissel éppolyan kedvesen kell beszélni, mint Zsebibával, akármilyen nagy növésű is?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

3. fejezet 
(amelyben Felderítő Expedíciót szerveznek, 
és Malacka csaknem megint találkozik az Elefánttal)

70. Mire emlékeztet A DOLGOK UTÁN VALÓ KUTATÁS SZABÁLYOS RENDJE?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

71. Hogyan viszonyul Micimackó és Malacka ahhoz a gondolathoz, hogy kelepcébe kerültek? (Figyeld meg, hogyan váltogatja egymást a szorongás és a feloldódás, és azt is, hogyan rögtönöznek Micimackó és Malacka egymás témáira!)
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

72. Valóban több esze van Malackának, mint Micimackónak?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

4. fejezet 
(amelyből kiderül, hogy a Tigrisek nem tudnak fára mászni)

73. Mennyiben illenek Nyuszi stílusára a “szánalmas” és az “érzelmes” kifejezések?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

74. Miért ragaszkodik Micimackó a “tilupám”-hoz?
– csak hogy neki legyen igaza?
– mert ez is legalább olyan jól hangzik, mint a tulipán?
– vagy más egyébért?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

75. Miért mondja Tigris, hogy a Tigrisek mindenfélét jól tudtak csinálni?
– mert hazudós?
– mert a Tigrisek tényleg tehetségesek?
– mert szeret dicsekedni?
– mert túl nagy az önbizalma?
– mert nagy a fantáziája?
– mert Zsebibaba is szeret büszkélkedni ezzel-azzal?
– más egyébért?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

76. Miért mondja úgy Micimackó, hogy “valami Állatféle”, mintha ő nem lenne állat?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

77. Malacka most is retteg a Tüzes Állattól. És Micimackó? (Segítségül olvasd el “Oly boldog volnék...” kezdetű filozofikus költeményét!)
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

78. Nagyobb baj most sem történik, de kisebb igen, ismét Fülessel. Miért?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

5. fejezet: 
(amelyben Nyuszinak mozgalmas napja kerekedik, 
azonkívül azt is megtudjuk, mivel tölti Róbert Gida reggeli sétáit)

79. Mennyiben jogosult Nyuszi feltevése, hogy csak Bagoly meg ő képesek gondolkodni?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

80. Szerinted mi a nagyobb teljesítmény: rámenni a dolgokra (Nyuszi) vagy rájönni (Micimackó)?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

81. Mire szolgálna a műveltség Füles számára?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

6. fejezet 
(amelyben Micimackó új játékot talál ki, és ebben Füles is részt vesz)

82 Valóban kiúszott Füles? És ha igen, miért nem előbb?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

83. Mire gondol Róbert Gida azzal, hogy “ha az a kétszer tizenkilenc nem volna”?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

84. Miért nem tesz igazságot Róbert Gida, miért javasolja helyette a Micimackó-Pólót?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

85. Igaza van-e Micimackónak abban, hogy “általában senki se olyan nagyon komisz”? Érvényes-e ez az Erdőn túl is?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

7. fejezet 
(amelyben Tigrist megfékezik)

86. Mi lehet az a finom hangocska, amely Malackának azt súgta, ne hallgasson Nyuszira? És miért hallgat mégis Nyuszira?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

87. Az otthon marasztott Zsebibaba “egy sarokban kuporodott, és megpróbált saját magából kifelé ugrálni”. Mit és hogyan jelez az író ezzel a furcsa kifejezéssel?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

88. Találni-e olyan pillanatot a sikeretlen expedíció során, amikor Micimackó igazi bölcsességről tesz tanúságot?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

89. FÉLÉNK ÉS ALÁZATOS Nyuszival találkozik egy Barátságos, Segítő és Mentő Tigris. Melyikük változott meg?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

8. fejezet 
(amelyben Malacka nagy tettet hajt végre)

90. “ - Nyuszi csöppet sem buta - mondta Micimackó elmélyedve.
- Úgy van. Okos. - vélte Malacka
- Esze, az van neki.
- Van neki - vélte Malacka. - Esze, az van neki.
Mire hosszú hallgatás következett.
- Úgy vélem - mondta Micimackó -, ez az oka annak, hogy soha semmit meg nem ért.”
Mi a különbség Malacka (“Okos”) és Micimackó (“Esze, az van neki”) vélekedése között? Hogyan lehet az, hogy valakinek van esze és mégsem ért meg semmit?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

91. Hogyan viselkedik a három szereplő a vészhelyzetben? Kinek melyik viselkedése, reagálása tekinthető a legmeglepőbbnek?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

9. fejezet 
(amelyben Füles megtalálja a kidőlt fát és Bagoly el is foglalja)

92. Miért volt fontosabb Micimackónak verset írni Bagoly régi lakásáról, mint segíteni új lakást keresni?
– mert érzéketlen?
– mert nem szereti Bagolyt?
– mert jobban szereti Malackát, és megígérte neki, hogy verset ír a régi lakásról Malackának?
– mert ő költő, s nem a tettek embere?
– mert versében Malacka hőstettét akarja megénekelni?
– vagy valami egyéb miatt?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

93. Mennyire emlékeztet Micimackó verse a történtekre? Hazudik Micimackó? Nem téveszti össze a kitaláltat a valósággal?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

94. Milyen lakást talált Füles? És miért követett el Malacka Nemes Cselekedetet?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

10. fejezet 
(amelyben Róbert Gida és Micimackó elérkeznek az Elvarázsolt Völgybe, 
ott el is búcsúzunk, és magukra hagyjuk őket)

95. Füles búcsúversét Micimackó jobbnak találja az övéinél? És Te?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

96. Miért oldalgott el Füles, és őt követve a többiek?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

97. Mi lehet az a Semmi, amit Róbert Gida legjobban szeret csinálni?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

98. Mi az Elvarázsolt Völgy?
– a megállított idő?
– a Mennyország?
– az emlékezés helye?
– átmenet a mese és valóság között?
– valami más?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

99. “Róbert Gida, aki még mindig a világot nézte, állával a keze fején, hirtelen megszólalt:
- Micimackó!
- Nos? - kérdezte Micimackó
- Ha én... Ha... Micimackó!
- Nos, Róbert Gida?
- Többé már nem csinálok Semmit.
- Soha többé?
- Most már majd nem annyit... Nem engedik...”
Kik, mit és miért nem engednek Róbert Gidának? És ő mit szól ehhez?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

Átfogó értelmezések
100. Mi az Erdő alapvető elve? (Többféle jó válasz is lehetséges!)
– a játék?
– a kalandok?
– a vidámság?
– a szeretet?
– a demokrácia?
– a közösség?
.......................................................................................................................................................

101. A múlt, a jelen vagy a jövő leginkább az Erdő ideje?
.......................................................................................................................................................

102. Mire emlékeztet leginkább az Erdő világa? (Többféle jó válasz is lehetséges!)
– a boldog kisgyermekkorra?
– a mennyországra?
– a játék világára?
– a mese világára?
.......................................................................................................................................................

103. “Mind a Micimackó, mind A kis herceg és az Alice Csodaországban szintén - bár ez a legkevésbé - elbűvölően, szívszorongatóan szomorú - és éppen ezáltal vigasztaló...” - írja Zolnay Vilmos. Miért lehet szomorúnak érezni a Milne-regényt? Ha szomorúnak lehet tartani, akkor mit jelenthet az, hogy “elbűvölően szomorú, s éppen ezáltal vigasztaló”?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

104. A Milne-regényeket sokféleképpen értékelték és értelmezték, Magyarországon is. Olvasd el az alábbi mű-értelmezéseket, és:
– válaszd ki azt, amelyikkel leginkább egyetértesz!
– keresd ki azokat, amelyekkel részben vagy egészben nem értesz egyet, s próbáld megfogalmazni, miért nem!
(A szövegekben előforduló idegen szavak jelentését a szó után szögletes zárójelben közöljük.)
HALÁSZ László: Epizódról epizódra elmesél egy roppant szabványos gyerekded eseményt, amely kifejezetten kicsiknek szól. Nekik érdekes és humoros. Ezt a szereplők, illetve helyzetek bemutatása során olyan leleményekkel gazdagítja, amelyek magától értetődőek és elfogadhatók a kisgyerekek számára, megmosolyogtatók a felnőttnek, aki ráismer saját gyerekségére, illetve a felnőtt humor bizonyos forrásaira. A nyelvi kifejezés korlátlanságában rejlő korlátokról, a verbalizmus [üres szószaporítás] öncélúságáról úgy ad leckét, hogy végső soron egy-egy karakter [jellem] alapvonásainak a megismerését szolgálja. Mindvégig a kisgyereki szemlélet keretein belül maradva ilyen többrétűen és mégis egységesen tud mesélni, türelmességet, megértést sugallva a sokféleség, a különösség iránt.
KISS Endre: A regényben négy szint különíthető el: a gyerekjátékok, a gyerekek, a társaság és a mindezeket átfogó filozófia. Ezek harmonikusan egybeolvadnak a különböző akciókban. Szemben a világhoz általában pozitívan hozzáálló gyerekirodalommal, ennek a műnek az ábrázolási módja kritikus, illúziótlan, már-már kegyetlen, a filozófiai szinten a logikusan rendezett gondolkodás értékének játékos kétségbevonásával. Ilyenek vagyunk mi, ilyen a gondolkodásunk, ilyen szakadék tátong vágyaink és képességeink, köztünk és a társadalom között. A keserű, rezignált, illúziótlan hozzáállás mellett az akciókkal és a nyelv minden szinten való csillogtatásával a világgal kibékülés, a belátás és derű világa valósulhat meg a műben, amelynek elolvasása után kibékülünk a világgal.
RADNÓTI Sándor. A mű humoros realizmusa abból adódik, hogy a gyermekszoba világa nem tágul egész világgá, innen a lények minden ténykedésének bohókás kisszerűsége. A Micimackó értékvilágának vezető értéke a tolerancia: vegyük egymást tudomásul olyannak, amilyenek vagyunk. A konfliktusok gyerekes lekicsinyítése a regény felnőtt sikerének titka. Egy Füles-természetet, egy Bagoly-természetet miniatürizáltan [kicsinyítve], felülnézetből látni: enyhületet ad. Ez a gyerekkönyv felnőttkönyvként kapja meg igazi értékét, mert nincs benne már semmi a csodák naiv realizmusából [valósághűségéből], az észuralom bizakodó realizmusából, csak szkeptikusan [kételkedően] realisztikus.
KARDOS András: A Micimackó világa a játék világa, a valóság antitézise [ellentéte]. A két világ közötti kapcsolat az író, a rajzoló és Róbert Gida, helye pedig az Elvarázsolt Völgy, ahonnan az Erdő (a mese) és a felnőttek világa egyaránt megpillantható. Az erdő világa zárt, homogén [egynemű] közösség, ahol az vállalt szerepek különböztetik meg az állatkákat. Az erre a világra legjellemzőbb magatartás Micimackóé: a szemlélődés. Ez a szemlélődés és nyugalom talaja és következménye is e világ másik alapvető elvének: a szeretetnek. Ebben a világban a sértődést, a borongós hangulatot, az agresszivitást végül is nem kell komolyan venni, mert ezeket az állapotokat is a nyugodt derű légköre hatja át. Az Erdő csak jelent ismer: múltja, jövője nincs. Ez a világ a béke és a játék világa. Misztikus világ, mert meghatározó elvei a szimbolikus játék, a közösség, a szemlélődés, a béke és a szeretet. Ez a világ az “én” világa, amely nem alkalmazkodik a külvilághoz, és mégis olyan értékekre épít, amelyek az emberiség általános, közös, nagy szükségletei.
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

105. Mint minden igazi művészi alkotás, a Micimackó-könyvek is rejtélyesek. Újra- és újraolvasva mindig találunk bennük valami felfedeznivalót. Így van ez az irodalmárok, az irodalomtanárok és a kritikusok körében is. Frederick C. CREWS amerikai irodalomtudós, egyetemi tanár. Mint sokaknak, neki is kedvenc műve a Micimackó. Akárhányszor olvasta el, mindig mást és mást fedezett fel benne. Tanítványainak egy érdekes tankönyvet írt, amelynek címe Micimackó-rejtély, alcíme pedig - a Micimackó fejezetcímeit utánozva -: Amelyben felfedezheti az olvasó, hogy a Micimackó-történetek titkát nem is olyan egyszerű megfejteni, mint ahogy ezt általában gondolják, ugyanis a Micimackó-rejtély igazi megfejtéséhez a legkülönbözőbb módszerekkel közelítő tudósok közös erőfeszítése szükséges. A könyv tizenkét tanulmányt tartalmaz: a Micimackó-könyvek tizenkétféle magyarázatát. Mindegyikük szerzője Crews. Így azután ez a könyv újabb rejtély. A kollégák egy része viccnek, másik része kitűnő paródiának, mások pedig szellemesen megírt tudományos műnek tartják. A kérdés eldöntésében nemcsak a tudósok, hanem a Micimackó olvasói is illetékesek. Olvasd el a következő magyarázatokat (amelyek Crews könyve alapján készültek), s ítéld meg, hogy a) melyik tűnik teljes képtelenségnek, b) melyikben “van valami”, c) melyike fogadható el, d) melyik hasonlít leginkább a Te magyarázatodra?
(Egy-két tudós neve talán magyarázatra szorul: Szocdem: a szociáldemokrata rövidítése, Pszichoped: két rokon tudomány, a lélektan jelentésű pszichológia, és a nevelés jelentésű pedagógiai rövidítéseinek összekapcsolása, Babysitter: a szülők rövid ideig tartó távollétében kisgyerekek felügyeletét végző személy, Realissimus: a legeslegreálisabb.)
Dr. Rendes: “Az író nehezen tudta eldönteni, hogy regényével szórakoztassa vagy okítsa fiát, végül az utóbbi mellett döntött, de szándékát elrejtette. Így elsőre nem is igen venni észre, hogy a Micimackó könyvek a REND-ről szólnak, amelyet a regényekben a megfelelő sorrend jelenít meg. Legfelül a legnagyobb hatalmú A.A. Milne, utána Róbert Gida, majd kedvenc játékállata, Micimackó, őt követi barátja, Malacka, majd a többiek, a sor legvégén Füles, legeslegvégén Nyuszi rokonai és üzletfelei, Kissel bezárva a sort. Milne élet és halál ura, s az ő hatalmából részesedik Róbert Gida, a többieknek pedig egyre kevesebb jut a hatalomból. Hiába hiszik azt, hogy ők kezdeményeznek, hiába nyüzsög Nyuszi, hiába furakodik az Északi-sark expedíció elején Róbert Gida mellé, amikor Róbert Gida hátra szól, hogy ‘Csönd!’, akkorra már helyreáll a rend, s Micimackó továbbítja a parancsot Malackának és így tovább, immár a helyreállított REND szerint. A szereplők eredetileg Róbert Gida játékállatai, de ezekben a könyvekben az apa olyan tulajdonságokkal ruházza fel őket, amelyeket el akar sajátíttatni a fiával.”
Szocdem professzor: “Milne a felnőtteknek, az angol uralkodó osztályok tagjainak írta műveit. A Micimackó főszereplői magántulajdonosok, akik nem dolgoznak, csak fogyasztanak: mézet, csukamájolajat, léggömböket, és kérkednek rangjukkal (pl. Medveczky Medve, lovag). Az élősködők gondosan őrzik birtokaikat, így pl. Malacka házatáját a ‘Tilosaz Á’ felirat. Az elnyomott dolgozó osztályok nem szerepelnek ebben a könyvben, az egyetlen Füles kivételével, akinek az arisztokrata Bagoly el is lopja a farkát. Amikor megjelennek a vetélytársak, kíméletlen harc indul, amelynek élén Nyuszi, a kapitalista menedzser áll. A léhűtő Micimackó ingadozik, egyszer ide, egyszer oda áll az osztályharcban. Amikor Nyuszit meglátogatja, ő kíméletlenül csapdába ejti, és lábára akasztva törülközőit alaposan kizsákmányolja. Szerencsére a szocialista eszmeiségű szervezett munkások egyesült erővel kiszabadítják. Ezt a kíméletlen világot jól jellemzi az a rajz, amely Malackát a gödör mélyén ábrázolja ásóval a kezében, fenn meg a hájas Micimackó mutogatja neki a mézesmadzagot helyettesítő mézescsuprot, hogy lefékezze benne a forradalmi lendületet.”
Dr. Pszichoped: “A Micimackó könyvek a Mamáról szólnak, aki ugyan egy az egyben nem jelenik meg, de a mű minden sorában jelen van. Tőle kell elszakadnia az iskolába kényszerített kisfiúnak. Nem véletlen, hogy Zsebibaba kivételével (ám ők idegenek) az állat-szereplőknek sincsenek szülei. Ha Micimackó, Malacka vagy bárki más bajban van, azonnal az anyukát helyettesítő Róbert Gidához fordulnak. Ezt pedig nem lehet azzal magyarázni, hogy nekik nem is voltak szüleik, hiszen ott van Malacka nagyapja vagy Bagoly nagybátyja. Az Erdő tehát a védettség, a paradicsomi béke, az anyai melegség szimbóluma, ám csak addig, míg meg nem jelenik - ördögi ravaszsággal anyának álcázva - Kanga, akinek Malacka (a beteges és ideges kisgyereket testesíti meg) válik első áldozatává.”
Medve adjunktus: “A Micimackó vallásos ihletésű mű: a bűnbeesés és a megváltás keresztény drámája. A fa, amelyről Micimackó leesik, a tiltott gyümölcs fája, tehát Micimackó Ádámot szimbolizálja és a méhek a csábítók. ‘Ezek nem igazi méhek’, magyarázza a már bűnbeesett Micimackó a Megváltót helyettesítő Róbert Gidának. És tele a könyv keresztény szimbólumokkal: van itt is özönvíz, az Északi-sarkot jelentő fadarab Krisztus keresztjére emlékeztet, az expedíció keresztes hadjárat, Füles farkának és Fülesnek egyesítése pedig a szétszakadt katolikus és protestáns egyházak hőn óhajtott egységét jelképezi.”
Dr. Babysitter: “A gyerekkor lényege a búbánatosság, ezt tükrözi ez a mű is. A kisgyermek ugyanis tragikusan el van vágva a valódi tudástól, a felnőtt világtól és pusztán gyerektársaira van utalva. Ennek a regénynek természetesen Malacka az igazi hőse. Mint a kisgyerek világából, ebből a könyvből is hiányzik a jövő és a múlt, csak a varázslatos éppen most jelenik meg. Leginkább Malacka és Micimackó élénk ebben a világban, legkevésbé pedig Nyuszi, aki az ideges tevékenység és Bagoly, aki a felnőttes okoskodás képviselője. Milne újra és újra Micimackó életfelfogása, a semmit sem csinálás mellett szavaz, de hiába! Az utolsó fejezetben Róbert Gida nem csak a gyerekkortól búcsúzik el, hanem a varázslatos jelenidejűség gyermeki bölcsességétől is.”
Dr. Prof. Realissimus: “A Micimackó az élet nagyszabású elárulása, ugyanis a jó irodalomnak az életet kellene tükrözni, ám ebben a regényben egy darabka való élet sincsen. Nem jelenik meg benne sem az utca, sem a szénbánya, sem a Skála áruház, sem a disco, sem a kocsma, sem a háború, ami pedig a medvéket illeti, a medvék tüzesek, vadak, mint maga az élet. Micimackó egy kövér trotty, aki idejét túlzabálással tölti. Mindössze két szereplő közelíti meg a normálist: Tigris, akinek egészséges szokása másokra ráugrálni és persze Füles, akiből mindenki hülyét csinál, mint sokakból az életben. A valóságnak hátat fordító szerző számára persze Micimackó és Malacka a normális figurák. No és Micimackó világából teljesen hiányzik a tragédia és a halál, amivel már minden gyerek találkozhatott a tévéhíradókban. Hiába ragadja el a sebes folyam Zsebibabát, hiába dől ki Bagoly fája, itt minden jóra fordul. A végén pedig Róbert Gidát bevonultatják egy elit iskolába, s ő megy is mint a karikacsapás, és ezzel végképpen ellensége lesz mindennek, ami normális és életszagú.”
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

A szereplők
106. A szereplők közül kik és miért hasonlítanak
– leginkább a felnőttekre?
– leginkább a gyerekekre?
– kik és miért tekinthetők leginkább a felnőttek és gyerekek keverékének?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

107. Helyezzed el a Milne-könyvek szereplőit a következő skálákon:
– nagyon jó – gonosz
– bölcs – nagyon buta
– nagyon vidám – nagyon szomorú
– leginkább ember – leginkább állat

108. Mennyiben típusok, mennyiben egyéniségek a Micimackó-könyvek szereplői? (Egy kis segítség: gondolj az állatmesékre!)
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

109. Párosítsd össze az alábbi szereplőket és jelzőket!
Micimackó	agresszív, ábrándozó, csetlő-botló, együgyű, együttműködő,  érzékeny, falánk, fantáziadús, feledékeny, fékezhetetlen,  félénk, félművelt, fontoskodó, gondoskodó, gyarló, hazudós, hűséges, jámbor, játékos, jóindulatú, kaján, köldöknéző, költői lelkületű, könnyed, körülményes, leleményes, melegszívű, mélabús, mohó, nagyképű, optimista, önérzetes, önimádó, önmagát ironikusan szemlélő, önző, sértődékeny, szemlélődő, szkeptikus, szürke, töprengő, tudálékos, túlbuzgó, türelmes, ügybuzgó, vadóc, világfájdalmas	
Malacka		
Nyuszi		
Bagoly		
Füles		
Kanga		
Tigris		
Zsebibaba		

Micimackó: .............................................................................................................
Malacka: .................................................................................................................
Nyuszi: ....................................................................................................................
Bagoly: ....................................................................................................................
Füles: ......................................................................................................................
Kanga: ....................................................................................................................
Tigris: .....................................................................................................................
Zsebibaba: ..............................................................................................................

110. Milne meseregényében is előfordul, hogy a szereplők kritikusan látják egymást. Gyűjtsetek össze minél több ilyen esetet, s próbáljátok megállapítani, hogy az egyes szereplők esetében ez a kritika mennyiben jogos, mennyiben előítélet.
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

111. Hogyan jellemezhető az Erdő lakóinak kapcsolata az újonnan érkezettekkel (Tigris, Kanga és Zsebibaba)?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

112. Egy pszichológus (Halász László) így jellemezte a regény – itt különböző betűvel jelölt – szereplőit:
(A) Az örök pesszimista, az örök kisemmizett-kirekesztett és örök meg nem értett. Mindig kívül van a körön. Mintha azt is tudná, hogy milyen elviselhetetlen sértődöttsége, agresszív borúlátása. Ugyanakkor türelmes, udvarias. Öniróniája már-már védőpajzsa. Bár nem a legjobbak a képességei, szeret gondolkodni, saját reakcióit megpróbálja tudatosítani. Pedig nem könnyű vállalnia magát. Ezért tudatos önkicsinyítéssel is rájátszik a dolgokra, ám rá kell ébrednie, hogy valójában kisebb, mint amekkorának magát szeretné látni és láttatni.
(B) Azzal tartja fenn testi-lelki egyensúlyát, hogy igyekszik a lehető legkisebb mértékben tudomást venni az elképzeléseinek ellenszegülő valóságról, de ezt agresszivitás nélkül és játékosan teszi.
(C) Mivel bölcsnek nevezik, annak is tartja, s ami még fontosabb: tartatja magát. Ennek hosszú idegen szavak és körülményes mondatgörgetegek közlésével ad nyomatékot, amelyet ő maga épp úgy nem ért, mint a többiek. Tud vigyázni kivívott pozíciójára. Kevés képessége és ismerete van, de ebből a legtöbbet hozza ki. Tökéletesen otthonos a tudományos bürokrácia szótárában. Felismeri, hogy amikor reménytelen a beszéd, jobb a sokat jelentő semmitmondás, az állítás nélküli állítás, ami a maga módján mégiscsak bölcsesség.
(D) Fürge szellemű, jó a humorérzéke, gyorsan észreveszi a helyzet fonákját. Jól ellensúlyozza kisebbségi érzését. Vezéregyéniség, ha kell, határozottan cselekszik.
(E) Kívül-belül kedves. Maga a jóindulat, az együttműködés. Önállótlansága, bizonytalansága, csacskasága és félénksége alapján elképzelhetetlen, hogy a saját lábán is meg tudna állni. Ő a kiegészítő, az örök famulus. Biztonságban így sem érzi magát, de a nagy és meleg barát állandó közelségében aggodalmai és félelmei egész kellemes közérzettel töltik el. Társának nincs terhére, azt ki nem használja. Legalább annyit ad, amennyit kap tőle.
(F) Nem túlságosan okos, ügyes, önálló, határozott, erőszakos. Jóságos és puhaszívű. Nem csak a valóságos, hanem a szellemi táplálékot is szívesen fogyasztja, és maga is készíti, ugyanakkor szívesen meghentergőzik a pocsolyában. Távol áll tőle a pöffeszkedés, vagy a csekély képességűekre jellemző ártalmas nagyra törés. Nem túl bonyolult személyiség.
Kikre ismertek a jellemzésekben? Melyik jellemzéssel nem értetek egyet? Mivel és miért? Kimaradt-e belőlük valami fontos? Mi az?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

RÓBERT GIDA
113. Milyen szerepet játszik Róbert Gida ebben a mesében?
– ő a felnőtt?
– ő irányít?
– ő segít a bajban?
– Micimackó gazdája?
– inkább csak szemlélődik?
– neki szól a mese?
– ugyanolyan szereplő mint a többiek?
– ő a főnök?
– vagy valami egyéb szerepet?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

MICIMACKÓ
114. Miben különbözik Micimackó?
– A dzsungel könyve Balu Medvéjétől?
– Sebők Zsigmond Mackó úrjától?
– a Foxi Maxi rajzfilm Maci Lacijától?
– Kormos István Vackorjától?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

115. Mennyiben hasonlítható Micimackó
– bohóchoz?
– egy átlagos kisgyerekhez?
– egy enyhén értelmi fogyatékos kisgyerekhez?
– költőhöz?
– bolondhoz?
– filozófushoz?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

116. Művészi alkotások-e Micimackó versei? Álláspontodat indokold!
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

117. Ösztönös vagy tudatos költő Micimackó?
(Egy kis segítség: “A zümmögés, a költészet... nem lehet ám ezeket csak úgy megkapni a boltban; hatalmunkba venni őket... Ezek olyanok, hogy inkább ők kerítenek bennünket hatalmukba! Méghozzá elébük kell menni.” Ez esetben Karinthy fordítása kevésbé egyértelmű, mint az eredeti, legalábbis szerintünk, mi így fordítanánk le ezt a szövegrészt: “A Zümmögés és a Költészet nem olyan dolgok, amelyeket meg lehet ragadni, mert inkább ők ragadnak meg téged. Amit tehetsz, mindössze annyi, hogy oda mész, ahol ezek rádtalálnak.”)
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

118. A bölcsről tudni lehet, hogy képes saját korlátait is érzékelni, illetve önmagát mintegy kívülről szemlélni és megítélni. Hogy áll ezzel Micimackó?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

FÜLES
119. Kit testesít meg Füles?
– a borúlátót?
– a mindent megkérdőjelező cinikust?
– a keserű felnőttet?
– a magányos gyereket?
– a melankolikust?
– a bölcselőt?
– a bolondot?
– a szeretetre vágyót?
– más egyebet?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

120. Ki képviseli leginkább ebben a regényben a “bűbájos és vigasztaló szomorúságot”? (Zolnay Vilmos megfogalmazása)
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

121. “Hagyja a dagadt ruhát másra, engem vigyen föl a padlásra”, olvashatjuk József Attila Mama című költeményében. A Micimackó-könyvek szereplői közül ki mondhatná ezt elsősorban?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

Az illusztrációk
122. Milyennek találod Shepard rajzait? Melyik szereplőt találta el szerinted leginkább?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

123. Néhány országban - elsősorban szláv nyelvterületen (Csehszlovákiában, Bulgáriában, Szovjetunióban) - más rajzolókkal illusztráltatták a Micimackó-könyveket. Hasonlítsd össze ezeket a rajzokat Shepard rajzaival!
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

Játék
Az eddigi kérdések, feladatok többsége átalakítható játékká oly módon, hogy kisebb csoportban eljátsszátok a választ.
Egyéb javaslatok:

124. Belekapcsolódhattok barátaiddal, osztálytársaiddal, családtagjaiddal együtt abba játékba, amit nagyon sokan játszanak a világ legkülönbözőbb részén, hogy szerintetek ki kihez hasonlít leginkább a Micimackó szereplői közül. A kör tetszés szerint bővíthető: tanáraitok, híres emberek, a kormány tagjai is azonosíthatók Micimackóval, Malackával, Fülessel és a többiekkel.

125. Meg lehet próbálni a Micimackó-könyvek bármely fejezetét bármely elágazásától másképpen folytatni és befejezni, mint azt az író tette. Az új változatot természetesen le lehet írni, el lehet játszani (hangjáték, színdarab, pantomim formájában)

126. Nyuszi barátai, rokonai és üzletfelei, valamint Kis csak mellékszereplői Milne regényének. Hiányzik egy olyan fejezet, amelyben ők is olyan komoly szerepet kapnak, mint Malacka, Füles, Tigris vagy Nyuszi. Nincs kedved megírni?

127. Sokan ismerik a bírósági tárgyalás játékot. Bőven akad kit vádlottak padjára állítani a Micimackó-könyvek szereplői közül. Például Tigrist, mert belökte a patakba Fülest; Nyuszit, mert meg akarta zsarolni Zsebibaba ellopásával Kangát; Kangát, mert megfürdette Malackát stb. Válasszátok ki a szereplőket: a vádlottat, majd bírót, vádlót, védőt, tanukat!

128. Készíthettek riportokat a Milne-regények szereplőivel a regények egy-egy fejezetében történtek alapján arról, hogy ki mit és miért érzett, mondott, cselekedett.

FÜGGELÉK
A fordításról
Karinthy fordítása a magyar kultúra szerves része lett, hiszen igen sokunk életébe mint “alapszöveg” került be. Sokan fejből idézik több részletét. A fordítást pedig remekműnek tartják. Első alapos elemzése és igen szigorú kritikája 37 évvel később 1992-ben jelent meg a Kortárs nevű folyóiratban Molnár Miklós tollából, provokáló címmel: Miért nem “Micimackó”? (Egy irodalmi bűntény jegyzőkönyve), amelynek néhány jellemző részlete következik (itt-ott rövidítve, és kiegészítve - szögletes zárójelbe téve - az idegen szavak magyarázatát):
“Karinthy valami furcsa, kényszeres fecsegő-mollba transzponálja az eredetileg dúr szöveget. ‘- Ó, segítség! - mondta Pú’, írja Milne. Karinthy így fejeli meg: ‘Segítség! - suttogta Micimackó, de csak halkan és finoman, hogy ne zavarjon vele senkit.’ Pooh reggel (akár taoista jógának is felfoghatjuk) testedző gyakorlatokat végez; Karinthy így torzítja el: ‘Reggel fogyókúrát tartott a tükör előtt’. És így megy két köteten át a módosítások ‘realizmust’ színlelve kommerszializálnak [olcsó vacakká változtatnak], s végül pitiáner [kisszerű] giccsé torzul a taoista szöveg. (..)
A gyermeknyelvi Woozle bizony nem ‘Menyét’, hanem legalábbis Nyuszt, a Wizzle nem ‘Ürge’, hanem akkor már Nyüst, az Owl sem feltétlenül ‘Bagoly’, inkább Uhu, Eeyore sem ‘Füles’, hanem szó és hang szerint Iá, az Expotition sem ‘Expedíció’, hanem, Eszpetició, Kanga és Roo nem ‘Kanga és Zsebibaba’, hanem Kengu és Ru, a Heffalump nem ‘Elefánt’, hanem minimum Telefánt, a Tigger nem ‘Tigris’, inkább Tigrizs, a Jagular nem ‘Január’, hanem (mondjuk) Jagúnár. (...)
‘Micimackónak’ a leghalványabb köze sincsen Milne világához, mindez csalás és torzítás. Karinthynál a Faragatlan Tönkből jópofa kávéházi bohém, népieskedő, önsajnálatra, sőt önmarcangolásra hajlamos, szentimentális alak lesz, unos-untalan rémes verseket dünnyög, és meglehetősen ostoba, sőt hülye. (...)
Karinthy kilúgozza Milne szövegéből a szeretet, a gyöngédség és a részvét számos megnyilvánulását. Kevés író nem tartaná brutális merényletnek, ha úgynevezett műfordítója így elmázolja, amit ő leírt: Milne: Christopher Robin meg Pú együtt mentek haza reggelizni. - Ó, Mackó! - mondta Christopher Robin. - Ha tudnád, mennyire szeretlek! - Én is - mondta Pú. Karinthynál ez lett belőle: - Ó, te csacsi Mackó! - mondta Róbert Gida -, ha tudnád... - Tudom - mondta Micimackó. És úgy érezte, csakugyan tudja. (...)
Karinthynak nem sikerült ‘elkapnia’ a prózában beszélő Pú stílusát sem; inkább holmi tudálékos, részeges levélkézbesítő beszédjének parodizálására lenne alkalmas az ilyesmi: “Ami pedig azt illeti, ha valaki már méh, ezt a minőségét arra szokta felhasználni, hogy mézet készítsen.”
Pú mesekönyve ősi tudást közvetít. Gyermekkönyvként jelentős a ‘szocializációs’ [felnevelő] szerepe és értéke. Karinthy destruálása [rombolása] következtében a micizált Pú aktívan bárgyúvá tesz, szentesíti a suk-süközést, módszeresen kételyt támaszt és táplál a lényegbeli egy-szerűségnek. (...)
Önkritikátlan, beteg irodalom az, ahol ilyen cinkosság (fordítóé, szerkesztőké-kiadóké-jogutódé-profi literátoroké) őriz és védelmez évtizedeken át egy kártékony hamisítást. (...)
Talán épebbek lehetnének a magyar nemzet gerincének elmeszesedett csigolyái, korábban letéphettük volna magunkról a bolsi [bolsevik] kényszerzubbonyt és a bárgyú marxista szójátékkultúrát, ha a neurotikus [idegbeteg] Micimackó helyett táplálékunkká válik a taoista [Lao-ce ókori kínai filozófus tanítását követő] Pú.”
Orbán Ottó költő és műfordító válaszában (Micimackó tézisei irodalmunk egyes kérdéseiről) többek között a következőket írja:
“Molnár Miklós nyelvtudása nehéz járművén hajt be Karinthy gubancos angolkertjébe [természetes tájat utánzó, műromokkal díszített, romantikus hatású park], és a filológia [írott szövegeket magyarázó tudományág] éles kaszapengéjével vág rendet benne. (...) Bűnüldözőben maga is bűnbe esik. Úgy belevakul Milne szövegébe, hogy elveszti a mértéket Karinthyhoz. (...) Előadásából az a kép kerekedik ki, hogy egy mély járatú, a kínai filozófiával rokonszenvező, a komoly írók klubjába is fölvehető angol író remekművét egy felületes pesti kabarészerző a maga léha viccelődésével tönkresilányítja és szalonképtelenné teszi. (...)”
Orbán szerint a mű nem a Tao jegyében született, hanem:
“Milne és medvebocsa mögött szilárdan áll a maga világképével a brit világbirodalom. Milne enyhe meghatottságtól párás humorának egyik forrása az a hevesen feltörő érzés, hogy kisgyerekként egy világbirodalom leendő polgára is, ni, milyen ennivalóan édes. A gyerekhős, mint a megértő felnőttek őrá, maga is egy áttekinthető világrend középpontjából mosolyog az ő csacsi, öreg medvéjére. (...)
Molnár Miklós, a szövegelemző sajátos módon háttérbe szorítja Molnár Miklóst, az írót. Ez utóbbinak ugyanis meg kellett volna éreznie, hogy Karinthy a szó egyszeri és végletes jelentésében műfordít, azaz nem egyes mondatok mögül lopja ki az értelmet, hanem átfordítja a neki igen keveset vagy semmit sem jelentő, tartózkodó humorú, brit birodalmi világból a maga teli szájjal röhögő, balkánias Budapestjére. A Tanár úr, kérem világába, a maga gyermekkorába. Ez kétségkívül bűntény, annak viszont nagyszabású. A “Trotechnikus, az mindig Elek” és társai ugyanis nem pusztán szóviccek; ugyanaz a fényesség lobban fel bennük, amitől Karinthy paródiái különböznek mások mégoly találó irodalmi karikatúráinál is. (...)
Karinthy műfordításai, ha a szöveghűség mai követelményei szerint tesszük vizsgálat tárgyává őket, nincs mese, rosszak. Fordítsa őket újra, aki tudja! Höhö, tesszük hozzá, de ezt már csak némán, magunkban.”
A vitába a sokáig Angliában élő író és irodalmár, Kabdebó Tamás is bekapcsolódott (ezúttal Írországból):
“Micimackó telitalálat. És fel nem foghatom, mi baj van a Malackával. Ha végiggondoljuk a többi szereplő nevének magyarítását, egyik-másik lehetett volna jobb is, de valójában mindegyik elfogadható, és van még egy holtbiztos telitalálat. Arra gondolok, hogy él New Yorkban egy kitűnő költő barátom, kinek feleségét Zsebibabának hívják. Az ő nevét kifogásolni? Hát gondoljunk bele. Rú, mint a kenguru szó vége, nyilvánvalóan kicsinyítés. A zsebibaba már zsebben utazó kiskenguru, de egyben gyerekjáték, becenév is. (..)
Karinthy nem annyira fordította Milne könyvét, hanem magyarította, azaz átköltötte azt. Ismerünk sikeres átköltéseket. Juhász Ferenc Szarvassá változott fiúját (mely ugyebár egy román népballada átköltése) inspirált ír nyelvre átültette egy Hartnett nevű kelta poéta - sikert aratva vele. Rá-ráismerni ebben az eredetire. (...)
Van még egy terület, ahol a műfordító csak művészi-fordítóként követheti az eredetit, mert a mesterember elsüllyed benne, a költő-átköltő viszont átrepüli a lápot. A szövegközi csöndről, a helyzet sugallta ‘nemzeti reflexekről’ [beidegződéses szokásról] beszélek, mint amilyen például a Milne által is gyakran alkalmazott angol szokás: az understatement. Ez az, amikor az ember kevesebbet mond a valóságnál. Milne: ‘Segítség - mondta Pú.’ Karinthy: ‘Segítség - suttogta Micimackó’ stb. Ha valaki bajba kerül, akkor nem ‘mondja’, hogy segítség, mert azt senki sem fogja meghallani, hanem kiáltja vagy üvölti - nemdebár? Karinthy ‘beleéli’ magát az angol mackó helyzetébe, és suttogóra fogja a mackó hangját. (...)
Különben Milne, mint minden angol humorista, számos szóviccel él, bár nem annyival, mint az ezért ostorozott Karinthy, ki mégis mintha kevesebbet használna ebből a stiláris fogásból, mint némely darabjában Shakespeare. (...)
Molnár Miklós megállapításainak több mint fele helytálló, példatárából azonban a Karinthy erényeit bemutató példák hiányoznak. (...)
Ha a Bibliát újra lehetett (kellett?) fordítani, miért ne fordíthatnánk le a Winnie the Pooh-t? Ha igen, akkor tegye ezt olyasvalaki, aki a Micimackót nem ismeri, Karinthyt meg nem szereti.
Te is belekapcsolódhatsz a vitába. Ehhez nem kell filológusnak lenni, még csak angolul sem kell tudni. Ehhez elég olvasónak lenni. A Feladatok, kérdések részben - főleg a fordítással kapcsolatosak között - segítséget is kaphatsz véleményed és állásfoglalásod kialakításához.

A fordítással kapcsolatos kérdések és feladatok
129. Megkértem néhány angol szakos ismerősömet, fordítsanak le két részletet a Micimackóból úgy, hogy - bár ez szinte lehetetlen - próbálják meg kitörölni emlékezetükből Karinthy fordítását. (Ez annyira jól sikerült, hogy egyikük Fülest Iá csacsinak, Róbert Gidát Kristóf Robinak, Micimackót pedig Incirinek fordította, én azonban, hogy ne legyen gond a szereplők azonosításával, a hagyományos neveket használom.) Mindkét szövegrészlet esetében az angol eredetit három-három fordítás követi, majd kövér betűkkel Karinthyé. Hasonlítsátok össze ezeket a fordításokat Karinthyéval (illetve, ha tudtok angolul, az eredetivel is), s írjátok le véleményeteket Karinthy fordításáról.

Az első részlethez Kontra Edit, Papp Tímea és Prágai Tamás fordításait használtam fel:
In which Eeyore has a birthday and gets two presents
Eeyore, the old grey Donkey stood by the side of the stream, and looked at himself in the water.- Pathetic - he said. - That’s what it is: pathetic. He turned and walked slowly down the stream for twenty yards, splashed across it, and walked slowly back on the other side. Then he looked at himself in the water again. - As I thought - he said. - No better from this side. But nobody minds. Nobody cares. Pathetic, that’s what it is.	

Kontra Edit:
Melyben Fülesnek születésnapja van, és két ajándékot is kap
Füles, az öreg szürke szamár a patak partján állt és nézte magát a vízben.
- Szánalmasan nevetséges - mondta. - Ez a helyes kifejezés. Szánalmasan nevetséges.
Megfordult és lassan leballagott a patak mentén, átsétált rajta, aztán a túloldalon lassan visszabandukolt. Akkor ismét megnézte magát.
- Ahogy gondoltam - mondta -, innen nézve se jobb. De senki sem törődik vele. Senkit sem érdekel. Szánalmasan nevetséges. Ez a helyes kifejezés.

Papp Tímea:
Amelyben Fülesnek születésnapja van, és kap két ajándékot
Füles, az öreg szamár a patak partján álldogált, és a vízben nézegette magát.
- Szánalmas - mondta. - Ez a helyzet. Szánalmas.
Megfordult és lassan lesétált a patak mentén vagy 20 yardnyira, keresztültocsogott azon, és lassan visszasétált a másik parton. Ott aztán ismét megnézte magát a vízben.
- Ahogy gondoltam - mondta -, erről az oldalról sem jobb! De senkit sem zavar. Senki sem törődik vele. Szánalmas, ez van.

Prágai Tamás:
Melyben Fülesnek születésnapja van, és két ajándékot kap
Füles, az öreg szamár, a patak partján állt, s önmagát szemlélte a víztükörben.
- Szenvelgő - jegyezte meg. - Ez a helyes szó. Szenvelgő.
Megfordult, megtett néhány bizonytalan lépést a patak mentén folyásirányban, majd csobogva keresztülgázolt azon, s a túlsó oldalon lassan visszasétált. Itt ismét beletekintett a vízbe.
- Amint gondoltam - mondta. - Ebből a nézőpontból sem jobb. De nem helyezünk rá súlyt. Amint mondtam, a helyes szó: szenvelgő...

Karinthy Frigyes:
Amelyben Fülesnek születésnapja van, és két ajándékot is kap
Füles, Öreg Szürke Csacsi a folyóparton állt, és nézte magát a víztükörben.
- Nagyképűség - mondta. - Ez a helyes kifejezés. Nagyképűség, ez az én bajom.
Megfordult, és lassan leballagott vagy húsz lépést, betottyant a vízbe, átsétált a folyón, a túlsó parton lassan visszaballagott. Akkor megint megnézte magát a vízben.
- Mindjárt gondoltam - jegyezte meg. - Ez a profilom sem jobb. De ki törődik vele? Senki. Nagyképűség. Mondom.

There was a crackling noise in the bracken behind him, and out came Pooh.
- Good morning, Eeyore - said Pooh.
- Good morning, Pooh Bear - said Eeyore gloomily. - If it is a good morning - he said. - Which I doubt - said he.
- Why, what’s the matter?
- Nothing, Pooh Bear, nothing. We can’t all, and some of us don’t. That’s all there is to it.
- Can’t all what? - said Pooh, rubbing his nose.
- Gaiety. Song-and-dance. Here we go round the mulberry bush.
- Oh! - said Pooh. - He though for a long time, and then asked, - What mulberry bush is that?
- Bon-hommy - went on Eeyore gloomily. - French word meaning bonhommy - he explained. - I’m not complaining, but There It Is.	

Kontra Edit:
A háta mögött megreccsent valami, és előjött Micimackó.
- Jó reggelt, Füles - mondta Micimackó.
- Jó reggelt, Micimackó - mondta Füles búskomoran. - Már ha ez egyáltalán nevezhető jónak - mondta -, amiben én kételkedem.
- Miért, mi baj?
- Semmi, Micimackó, semmi. Nem lehet mindenkinek, és némelyikünknek pedig egyáltalán. Ez minden.
- Mit nem lehet? - kérdezte Micimackó, miközben megdörzsölte az orrát.
- Mókázni. Dalolni, táncolni. Egy kis dombra lecsücsülni.
- Ó - mondta Micimackó. Hosszasan elgondolkodott, aztán megkérdezte: - Miféle egykisdombra?
- Dombres - folytatta búskomoran -, az franciául azt jelenti, dombres. Nem panaszképpen mondom, csakhát ugyebár.

Papp Tímea:
Mögötte a páfrányoknál recsegő-ropogó zaj hallatszott, és Micimackó bújt elő.
- Jó reggelt Füles - mondta Micimackó.
- Jó reggelt Micimackó - mondta Füles komoran, -, ha ez egy jó reggel, amit kétlek.
- Miért, mi baj?
- Semmi Micimackó, semmi. Mindannyian nem képesek és sokan nem csinálják, erről van szó.
- Mit nem tudunk mindannyian? - kérdezte Micimackó orrát dörzsölve.
- Vidámság. Ének és tánc. Itt körözünk egy szederbokor körül.
- Óh! - mondta Micimackó. Hosszasan gondolkodott, majd megkérdezte: - Melyik szederbokorról van szó?
- Jó szöveg - folytatta búsan Füles -, franciául ezt úgy mondják, bonhommy - magyarázta. - Nem panaszkodom, de ez van.

Prágai Tamás:
Ekkor valami reccsenő hang hallatszott a páfrányosból, és kilépett Micimackó.
- Jó reggelt, Füles - köszöntötte Micimackó.
- Jó reggelt, Micimackó - szólt mélabúsan Füles. - Már amennyiben egyáltalán jónak nevezhető - tette hozzá. - Amit egyébként erősen kétlek.
- Hát mi baj?
- Semmi, Micimackó, egyáltalán semmiség. Csak, tudod, nem mindannyian tehetjük, és néhányan egyáltalán nem. Ennyi az egész.
- Nem tehetünk... micsodát? - dörzsölte az orrát Micimackó.
- Vidámság. Móka, kacagás. Járjuk körül a zöld fenyőt!
- Hm - jegyezte meg Micimackó. Szemmel láthatóan töprengett a hallottakon, majd megkérdezte: - Miféle fenyőt?
- Vidámság - mondta mélabúsan Füles. - Tudod, Micimackó, az egy francia kifejezés, azt jelenti: vidámság. Nem mintha méltatlankodnék, csak tudod, így van ez.

Karinthy Frigyes:
Valami reccsent mögötte, és a sűrűből előjött Micimackó.
- Jó reggelt Füles - mondta Micimackó.
- Jó reggel, Micimackó - - mondta mélán Füles. - Ha erről egyáltalán lehet szó a mai időkben. A magam részéről erősen kétlem. De semmi. Szót sem érdemel. Bocsánat.
- No mi baj van már megint?
- Semmi, mackó, semmi. Csak úgy mondom. Sokféle népek vannak. Egyik nem akar, a másik nem tud. Ennyi az egész.
- Mit nem tud? - kérdezte Mackó, és megdörgölte az orrát.
- Mulatni. Vidulni. Énekelni és táncolni. Itt van a kutya eltemetve.
- Vagy úgy - mondta Mackó. Gondolkodott, hosszasan. Aztán megkérdezte: - Melyik kutya?
- Az a kutya, azzal a kutya jókedvvel - magyarázta Füles. - Nem panaszképpen mondom. Csak úgy. Nem tesz semmit.

Pooh sat down on a large stone, and tried to thing this out. It sounded to him like a riddle, and he was never much good at riddles, being a Bear of Very Little Brain. So he sang Cottleston Pie instead.
Cottleston, Cottleston, Cottleston Pie.
A fly can’t bird, but a bird can fly.
Ask me a riddle and reply:
“Cottleston, Cottleston, Cottleston Pie.”	

Kontra Edit:
Micimackó leült egy jókora kőre és elgondolkodott a dolgon. Az egész olyan volt, mint egy fejtörő, de mivel ő egy nagyon kis fejű medvebocs volt, nem jól ment neki az efféle. Így hát inkább énekelni kezdett:
Sütemény, sütemény, sütemény sül
Az ül nem madár, de a madár ül.
Kérdezz tőlem s én válaszül
azt mondom sütemény, sütemény sül.

Papp Tímea:
Micimackó leült egy nagy kőre, és megpróbálta megfejteni, amit hallott. A dolog rejtvénynek tűnt, és ő soha nem volt jó a rejtvényekben, hiszen csak egy egészen pici agyú mackó volt. Így inkább elénekelte a Cottleston pite című dalt:
Cottleston, Cottleston, Cottleston pite,
A repülő nem tud madárni... de a madár tud repülni.
Kérdezz egy rejtvényt, és én felelek:
“Cottleston, Cottleston, Cottleston pite”

Prágai Tamás:
Micimackó leült egy hatalmas kőre, és megpróbálta végiggondolni a dolgot. Úgy tűnt számára, hogy valami mondóka lehet a dologban, de sosem volt jó mondókákból, lévén egy egyszerű, hétköznapi mackó. Így inkább elskandálta a Cottleston Lepény címűt:
Cottleston, Cottleston, Cottleston Lepény,
A légy sosem madárol, ám repül a légy,
Ha engem kérdezel, ennyi a vélemény:
Cottleston, Cottleston, Cottleston Lepény.

Karinthy Frigyes:
Mackó leült egy lapos kőre, és eltűnődött. Olyan volt ez az egész dolog a számára, mint egy képrejtvény. Sose volt nagy rejtvényfejtő. Lévén ő egy Csekélyértelmű Medvebocs. Inkább énekelni szeretett.
Így hát most is rákezdte:
Nyáron nyaralok, télen telelek
a Trotechnikus, az mindig Elek,
kérdezz valamit, s én megfelelek,
nyáron nyaralok, télen telelek.

A másik részlethez (amikor Micimackó és Malacka menyétre vadásznak) Matheidesz Mária, Mesterházi Márton és Prágai Tamás fordításait használtam fel:
- What’s the matter? - asked Piglet.
- It’s a very funny thing - said Bear -, but there seem to be two animals now. This - whatever-it-is - has been joined by another - whatever-it-is - and the two of them are now proceeding in company. Would you mind coming with me, Piglet, in case they turn out to be Hostile Animals.	

Matheidesz Mária:
- Mi a baj - kérdezte Malacka.
- Roppant furcsa - mondta Mackó -, de most már mintha ketten volnánk. Ehhez az - akármi-csodá-hoz - hozzászegődött egy másik - akármi-csoda -, s a kettő immár egymás társaságában halad tovább. Jó lenne, ha elkísérnél, Malacka, amennyiben netán Ellenséges Állatnak bizonyulnának.

Mesterházi Márton:
- Mi lehet ez? - kérdezte Malacka.
- Különös - válaszolt Micimackó -, de úgy tűnik, már ketten vannak. Ehhez az - akármihez - csatlakozott egy másik - akármi - és attól fogva együttesen haladtak tovább. Velem tartasz-e, Malacka, abban az esetben is, ha kiderül, hogy az akármik afféle Veszélyes Állatok?

Prágai Tamás:
- Mi baj - kérdezte Malacka.
- Valami nagyon különös dolog történt. Most valahogy két állat van. Ez itt, ez a valamilyen állat mellett most egy másik valamilyen állat is van, és a kettő együtt csinál mindent. Nem jönnél velem, Malacka, hátha ellenséges szándékaik vannak?

Karinthy Frigyes:
- No mi az? - kérdezte Malacka.
- Csodálatos dolog - mondta Mackó. - De most már két élőlény nyomait látom. A másik - akárki legyen az illető - csatlakozott az elsőhöz - akárki legyen az illető -, és most mind a ketten együtt folytatják útjukat. Malacka, tedd a kezedet a szívedre, és mondd meg nekem, kitartasz-e mellettem abban az esetben is, ha kiderül, hogy Ellenséges Fenevadakról van szó.

Piglet scratched his ear in a nice sort of way, and said he had nothing to do until Friday, and would be delighted to come, in case it really was a Woozle.	

Matheidesz Mária:
Malacka csinos mozdulattal megvakarta a füle tövét, és azt mondta, hogy péntekig semmi különös dolga sincs, tehát örömest, amennyiben az az állat csakugyan Buboly lenne.

Mesterházi Márton:
Malacka egy elegáns mozdulattal megvakarta a fülét, és kijelentette, hogy csaknem bizonyos benne, hogy következő péntekig semminemű jelentős elfoglaltsága nincsen, így abban az esetben, amennyiben kiderül, hogy az akármi néven illetett valóban menyét, szívesen csatlakozik Micimackóhoz.

Prágai Tamás:
Malacka barátságosan megvakarta a fületövét, s azt válaszolta, hogy úgysincs különösebb tennivalója péntekig, úgyhogy szívesen elkíséri Micimackót, hátha valóban egy szörnyről van szó.

Karinthy Frigyes:
Malacka nagyon kedvesen lebegtette a fülét, és azt mondta, hogy péntekig nincs különösebb elfoglaltsága, és hogy szívesen áll Mackó rendelkezésére, ha kiderül, hogy az illető csakugyan menyét.

- You mean, in case it really is two Woozles - said Winnie-the-Pooh, and Piglet said that anyhow he had nothing to do until Friday. So off they went together.	

Matheidesz Mária:
- Úgy érted, amennyiben netán csakugyan két Buboly lenne - mondta rá Micimackó, mire Malacka azt mondta, hogy péntekig amúgy sincs semmi különös dolga. Így hát ketten együtt vágtak neki.

Mesterházi Márton:
- Úgy érted, Malacka, amennyiben valóban két menyétről van szó - szólt Mackó, és Malacka megerősítette, hogy semmi számottevő elfoglaltsága nincs péntekig. Így aztán elindultak.

Prágai Tamás:
- Vagyis úgy gondolod, hátha két szörnyről van szó - mondta Micimackó. Malacka erre újra meggyőzte, hogy mivel úgysincs semmi dolga péntekig, szívesen elkíséri. Így útra is keltek.

Karinthy Frigyes:
- Úgy érted, ha kiderül, hogy két menyét. Lehet, hogy a menyét magával hozta a menyét is - jelentette ki ünnepélyesen Micimackó, de Malacka ragaszkodott hozzá, hogy semmi hiba, őneki péntekig nincs fontos dolga.
Így hát együtt mentek tovább.

There was a small spinney of larch-trees just here, and it seemed as if the two Woozles, if that is what they were, had been going round this spinney; so round this spinney went Pooh and Piglet after them; Piglet passing the time by telling Pooh what his grandfather Trespassers W had done to Remove Stiffness after Tracking, and how his grandfather Trespassers W had suffered in his later years from Shortness of Breath, and other matters of interest, and Pooh wondering what a Grandfather was like, and if perhaps this was Two Grandfathers they were after now, and, if so, whether he would be allowed to take one home and keep it, and what Christopher Robin would say. And still the tracks went on in front of them...	

Matheidesz Mária:
A nekivágás egy vörösfenyő-ligetecskénél történt, és a két Buboly is, amennyiben Buboly volt, mintha ezt a ligetecskét kerülte volna: így hát e ligetecske szélén eredt a nyomukba Malacka és Micimackó; Malacka, hogy az időt múlassa, elmesélte Mackónak, mit használt nagyatyja, Birtok Áb a Nyomolvasás nyomán fellépő Izomfájdalmak Enyhítésére, milyen fokú Légszomj kínozta nagyatyját, Birtok Ábot érettebb éveiben, és más hasonlóképpen érdekes dolgokat, miközben Micimackó azon töprengett, milyen is lehet egy nagyatya, s netán nem Két Nagyatya nyomába eredtek-é ők ketten, és amennyiben igen, hazavihetné-e az egyiket, hogy megtartsa, s mit szólna ehhez Róbert Gida. A nyomok pedig egyre csak folytatódtak előttük...

Mesterházi Márton:
Mivel egy kis berekfa-liget volt éppen arrafelé, és erősen úgy látszott, hogy a két menyét, amennyiben az akármi valóban annak bizonyul, éppen a ligetet kerülte meg, a ligetet kerülve eredt Micimackó és Malacka a nyomukba; Malacka közben alkalmasnak találta az időt, hogy elmesélje, Jogszabálysértőket A Törv nevű nagypapája hogyan szüntette meg reumatikus fájdalmait, melyek vadnyomok követése közben kínozták, valamint hogy idősebb éveiben mennyit szenvedett a légszomjtól, és más egyéb érdekfeszítő történeteket is, s így Micimackó tűnődni kezdett, hogy milyen is valójában egy nagyapa... és amennyiben tényleg kettő volna belőlük, elkér otthonra egyet; egyáltalán: mit szólna ehhez Róbert Gida. És követték a nyomokat rendületlenül.

Prágai Tamás:
Előttük egy fenyves erdő terült el, és úgy tűnt, hogy a két szörny, ha valóban azok voltak, megkerülte az erdőt. Így Micimackó és Malacka is körbejárta az erdőt, hogy nyomukba eredjenek. Malacka azzal próbálta elütni az időt, hogy a nagyapjáról mesélt Micimackónak, főleg arról, hogy az hogyan kezelte izomlázát hosszú erdei séták után, és hogy hogyan szenvedett öreg napjaiban a légszomjtól, valamint hasonló érdekes dolgokról. Micimackó pedig azon gondolkozott, hogy vajon milyen lehet egy nagyapa, és vajon akiket most kergetnek, azok nem nagyapák-e véletlenül, s ha igen, vajon nem vihetné-e az egyiket haza, hogy megtartsa, és hogy Róbert Gida mit szólna mindehhez. De az erdei út csak tovább kanyargott előttük...

Karinthy Frigyes:
Cserjebozót volt a közelben, és a két menyét lábnyoma mintha a bozót körül húzódott volna, így hát Mackó és Malacka körben követték a nyomokat. Közben Malacka Átjárás nevű nagyatyjáról mesélt Mackónak, hogy szegényke élete utolsó éveiben mennyit szenvedett az asztmától és egyéb érdekes dolgoktól, amin Mackó nagyon csodálkozott, különösen, mikor megtudta, hogy mindenkinek két nagyapja van. Utólag gondolt rá, hogy az egyiket elkéri Malackától, de mindenesetre előbb megkérdezi Róbert Gidát. Közben a nyomok nem szűntek meg...
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

Mint a két szövegrészlet fordításainak összevetéseiből is látható volt, s amint erre a fordítók is utaltak, Karinthy fordításában egyaránt megtalálható:
– a remeklés, amelynek eredményeképpen a fordítás szinte felülmúlja a eredetit, s gazdagodik a jelentés,
– szöveg-kiegészítés, változó eredménnyel,
– a ferdítő fordítás,
– és az olyan ferdítés, amely egybe remeklés.
Most minderre példák következnek, elsősorban Kovács Katalinnak köszönhetően, aki kérésünkre mondatról mondatra összevetette az eredetivel a fordítást. Az angol eredeti után részben jobbára az ő, kisebb részben saját fordításunk következik, utána kövér betűkkel Karinthyé. Tanulmányozd át ezeket a szövegeket, és próbáld megindokolni, hogy
– miért remeklés, ha remeklés?
– mikor és miért többlet a kiegészítés?
– valóban ferdítés-e a félrefordítás?
– miért remeklés, ha egyszer ferdítve fordítja Karinthy?
Természetesen az angolul tudók ismét előnyben vannak, de a többiek is nyugodtan próbálkozhatnak.

REMEKLÉSEK, AMELYEKNEK EREDMÉNYEKÉPPEN 
GAZDAGODIK A JELENTÉS

130. “...But if I do that, it will spoil the balloon”, you said.
“But if you don’t”, said Pooh, “I shall have to let go, and that would spoil me.”
...de ha ezt teszem, akkor elrontom a léggömböt, - mondtad te.
- De ha nem teszed - mondta Micimackó, - akkor engednem kell elmenni a léggömböt, s akkor ez rontana el engem.
- de akkor kilyukasztom a léggömböt...
- Viszont - jegyezte meg Micimackó - ha eleresztem, oda lukadunk ki, hogy én lukadok ki.
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

131. ...It would have been jolly to talk like this, and really, it wasn’t much good having anything exciting like floods, if you couldn’t share them with somebody.
...Ilyeneket mondogatnának vidáman, és valóban, nincs izgalmasabb az árvíznél, ha az ember meg tudja osztani valakivel.
Ilyeneket mondogatnának - és mindjárt könnyebben viseli el az ember, ha az árvíz kiönti, ha közben a szívét is kiöntheti valakinek.
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

132. “It’s a Jagular,” he said.
“What do Jagulars do?” asked Piglet, hoping that they wouldn’t.
- Egy Jagular - mondta.
- Mit csinálnak a Jagulárok? - kérdezte Malacka, remélve, hogy nem csinálják azt.
- Azt hiszem, Január - mondta.
- Az egy hónap.
- De állat is.
- Mit csinálnak a Januárok? - kérdezte Malacka aggodalmasan, s titokban remélte, hogy nem csinálják azt.
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

133. 
GON OUT
BACKSON
BISY
BACKSON
ELMENTEM
MINGYÁR GYÜVÖK
DÓGOMVAN
R.G.
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

KIEGÉSZÍTÉSEK, VÁLTOZÓ EREDMÉNNYEL

134. ...until he was black all over
...amíg teljesen fekete nem lett
...míg olyan fekete nem lett, mint a csibor

“It all comes”, said Pooh crossly, “of not having front doors big enough.”
Ez mind attól van - mondta Micimackó ingerülten -, hogy nem eléggé nagy a bejárati ajtó.
Ez mind attól van - jegyezte meg Micimackó kissé idegesen -, hogy ezeknek a modern lakásoknak nincs eléggé széles kijáratuk. A bejáratok jók, de a kijáratok nem eléggé szélesek.

...and in between Bear felt himself getting slenderer and slenderer.
És Mackó mindeközben egyre karcsúbbnak és karcsúbbnak érezte magát.
Micimackó szegény már olyan karcsúnak érezte magát, mint egy núbiai táncosnő.

Was it Fond of Pig at all?
Szereti-e a Malacot?
Biztos, hogy szereti a malacot? És hogy szereti - élve vagy sütve, citrommal a szájában?
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

AMIKOR TALÁN FERDÍTÉS A FORDÍTÁS
135. Piglet scratched his ear in a nice sort of way...
Malacka aranyosan megvakarta fülét.
Malacka nagyon kedvesen lebegtette a fülét.
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

136. Pooh wondering what a Grandfather was like, and if perhaps this was Two Grandfathers they were after now, and, if so, whether he would be allowed to take one home and keep it, and what Christopher Robin would say.
Micimackó azon töprengett, hogy milyen is lehet egy Nagyapa, hogy vajon nem két Nagyapa nyomát követik-e éppen, s ha igen, hazavihetné-e az egyiket örökbe, és vajon mit szólna mindehhez Róbert Gida.
Mackó nagyon csodálkozott, különösen akkor, amikor megtudta, hogy mindenkinek két nagyapja van. Utólag gondolt rá, hogy az egyiket elkéri Malackától, de mindenesetre előbb megkérdezi Róbert Gidát.
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

137. “...and I am a Bear of No Brain at All.”
...teljesen Agynélküli Medve vagyok.
...Meg fogom vizsgáltatni az agyvelőmet. Úgy látszik ráment az influenza.
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

138. ...no presents and no cake and no candles, and no proper notice taken of me at all...
...se ajándék, se torta, se gyertyák, még csak személyem kellő figyelembevétele sem.
...Se ajándék, se csokoládé, se torta gyertyával, még csak egy nyavalyás üdvözlő táviratot sem kaptam...
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

139. ...with a packet of watercress sandwiches for Roo and a packet of extract-of-malt sandwiches for Tigger...
...Zsebibaba részére vízitormás, Tigris részére pedig csukamájolajas szendvicset csomagolt.
...kétszersülttel Zsebibaba részére, meg egy üveggel, csukamájolaj is kellett Tigrisnek.
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

140. But Piglet wasn’t listening, he was so agog at the thought of seeing Christopher Robin’s blue braces again. He had only seen them once before, when he was much younger, and being a little overexcited by them, had had to go to bed half an hour earlier than usual; and he had always wondered since if they were really as blue and as bracing he had thought them.
De Malacka nem figyelt oda, mert annyira izgatott lett arra a gondolatra, hogy megint láthatja Róbert Gida kék nadrágtartóit. Még csak egyszer látta őket, amikor sokkal fiatalabb volt, és akkor annyira megszédült tőlük, hogy fél órával előbb ágyba kellett mennie; és mindig elcsodálkozott azon, hogy vajon még mindig valóban annyira kékek és felüdítők, mint egykor gondolta.
De Malacka nem figyelt oda, úgy örült, hogy láthatja Róbert Gidát ingujjban. Csak egyszer látta így, mikor még fiatalabb volt, és egy este fél órával korábban kellett lefeküdnie - azóta sokszor gondolt rá, jól megnézte-e Róbert Gidát ingujjban.
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

AMIKOR A FERDÍTÉS EGYBEN REMEKLÉS

141. ...story about an aunt who had once laid a seagull’s egg by mistake...
...történetet, melyben egy nagynéni szerepelt, aki tévedésből egy sirálytojást tojt...
...ebben a mesében valami nagynéni szerepelt, aki tévedésből fókatojást tojt...
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

142. Small’s real name was Very Small Beetle, but he was called Small for short...
...Kis valódi neve Nagyon Kis Bogár volt, de röviden csak Kisnek hívták.
...mindenki csak Kisnek hívta, aránylag csekély terjedelme miatt.
.......................................................................................................................................................
.......................................................................................................................................................

BIBLIOGRÁFIA
(könyvek és cikkek a szerzőről és a Micimackó-könyvekről)
AMBRÓZY István: Milne, Alain Alexander. = Világirodalmi Lexikon I. kötet. Bp. 1982. 406-407. l.
ANTAL Gábor: A Micimackó költője és költői. = Magyar Nemzet, 1972. jan. 18.
BOGNÁR Tas: Micimackó, Micimackó kunyhója. Műelemzés. = A Budapesti Tanítóképző Főiskola tudományos közleményei 2. Bp. 1980. 46-54 l.
BOGNÁR Tas: A költő, a felfedező s a filozófus Micimackó. = Könyv és Nevelés, 1980. 6. sz. 242-247. l.
CREWS, F.C.: The Pooh Perplex: A Student Casebook. New York, Dutton 1964.
CS. NAGY ISTVÁN: Négy nagy meseregény. = Könyv és nevelés, 1977. 6. sz. 246-251. l.
HALÁSZ László: Három rendhagyó könyv örökös sikere. (Egy pszichológus olvasó reflexiói) = Kultúra és Közösség, 1981. 3. sz. 3-16. l.
HALÁSZ László: Micimackó és társai. kézirat 21 l.
HEGEDŰS Géza: A Micimackó írója. = HEGEDŰS Géza: Legkedvesebb íróim. Bp. 1971. Móra K. 132-137. l.
HORPÁCSI Sándor: Micimackó. kézirat 6 l.
ISZLAI Zoltán: Két angol klasszikus. = Óvodai Nevelés, 1976. 4. sz. 157. l.
KABDEBÓ Tamás: Még egyszer Micimackó. = Kortárs, 1992. 10. sz. 76-79. l.
KARDOS András: A misztikus erdő. A Micimackó egy lehetséges olvasatának vázlata. = Mozgó Világ 1982. 12. sz. 54-63. l.
KISS Endre: A kibelezett Micimackó, avagy egy világhírű könyv hatásának titka. = Világosság. 81. 4. sz. 242-247. l.
MIKES Katalin: A rendszerezett puhológiai kutatás alapvonalai. kézirat 5 l.
MILNE, Christopher: The Enchanted Places. London, 1975, Eyre Methuen Ltd. 169 l.
MOLNÁR Miklós: Miért nem “Micimackó”? Egy irodalmi bűntény jegyzőkönyve. Kortárs, 1992. 5. sz. 1-12. l.
ORBÁN Ottó: Micimackó tézisei irodalmunk egyes kérdéseiről. = Kortárs, 1992. 5. sz. 13-15. l.
RADNÓTI Sándor: Christopher Robin (Róbert Gida) hatvan éves = Nagyvilág, 1980. 9. sz. 1382-1387. l.
SWANN, Thomas Burnett: A.A. Milne. New York, 1971. Twayne Publ. Inc. 153 l.
SZENTE Péter: Gondolatok a gyermekirodalomról - a Micimackó ürügyén. Kézirat 8 l.
ZALÁN Magda: Ki volt Micimackó gazdája? = Élet és Irodalom, 1993. 11. sz. 4. l.
ZOLNAY Vilmos: Mi kell a gyermekeknek? A.A. Milne: Micimackó c. könyvéről. = Könyvtáros, 1972. 2. sz. 105-108. l.

MEGOLDÁSOK
5. A mesebeli medvék az esetek nagyobb részében emberszerűbbek, kedvesebbek, szelídebbek.
6. Itt nincs hagyományos csodás elem, emberfeletti világ, varázseszközök. “Varázslat” azonban van, hiszen a mese hallgatói közül ketten (Róbert Gida és Micimackó) egyben szereplői is a mesének.
7. Az emberek lehetnének olyan emberségesek, jók, tiszták, kedvesek, gyermekiek, mint Tandori medvéi, vagy mint a Micimackó-könyvek szereplői.
9. Tekinthetők akár egy regény két nagyobb részének is, hiszen az első rész befejezése nem olyan “végleges” lezárás, mint a másodiké. Tapasztalható bizonyos szimmetria a két rész építkezésében: az elsőben Kanga, a másodikban Tigris jelenik meg, mindkét részben szerepel az Elefánt, előfordul expedíció.
10. A megmozdulásokat előkészítő töprengések, okoskodások, tanácskozások, tervezgetések, viták, valamint a beszélgetések és a szereplők gondolatai.
11. Általában egy-egy akcióról, egy-egy kalandról, egy-egy hősi tettről.
12. Ezek az akciók és történések - amelyeket az irodalmárok anticselekménynek vagy álcselekménynek neveznek - sosem nélkülözik az izgalmat, a konfliktusokat (összeütközéseket), mert a szereplők igazi lelkesedéssel és odaadással próbálják végrehajtani a nem egyszer eleve kudarcra ítélt vállalkozásokat.
13. Micimackó és Róbert Gida. Micimackó egyfelől Róbert Gida játékállata, másfelől az ő képzeletének szüleménye.
14. A szokásos (“Az olvasó megismerkedhet Micimackóval, a méhekkel...”) helyett szereplő fordulat bennünket, az olvasókat avatja és vezeti be a mese világába.
15. Még ha szóról szóra emlékezik is a kisgyerek a sokszor elmondatott mesére, különbözik az emlékezettől, mert azt a mesélő mondja el, s azért, mert a mesét hallgató vagy olvasó mindig valami újat és mást is kihall a meséből. Természetesen Róbert Gida kedvéért is, hiszen “Róbert Gida meg én egy lélek, két legény”.
16. Elsősorban Róbert Gida.
17. Bár a kézzelfogható valóságból csak egy kandallós szobasarok marad meg, ahol mesélnek, valamint egy lépcső és egy fürdőszoba, a tündérmesék világához képest is különbözik a Micimackó-könyvek helyszíne, hiszen jól körülhatárolt, feltérképezhető (a térkép általában a könyv borítólapján található), ám mégis sosemvolt és seholsincs világ, a kisgyerekkori vágyak világa.
18. A mindennapi világ mellett egy kisgyerek (az író kisfia) és egy író felépít egy másik világot, egy másik fajta valóságot, a gyerekvilág és a mesevilág keverékét.
19. A kisgyerek és a játék világából jóval több, mint a tudás, a tanulás és a felnőttek világából.
20. Az Erdő társadalma egységes, otthonos, testvéries, az emberek társadalmát sokkal inkább jellemzik az ellentétek (szegények és gazdagok, ilyen és olyan pártok, városiak és falusiak, műveltek és műveletlenek).
21. Mind a Kanga eltávolítására, mind a Tigris megijesztésére irányuló és mindkét esetben a Nyuszi által kitervelt akció eléggé barátságtalan célzatú. Nyuszi képviseli az Erdőben - olykor kissé erőszakosan - a társadalmi szokásokat, a rendet, az illemet.
22. Egyik lehetséges magyarázat: a kisgyerek az általa teremtett világot, az általa elnevezett dolgokat gyakran tekinti ezt követően adottnak, tőle függetlenül létezőnek.
23. Sajátos “logika” ez. Nem szigorú és kizárólagos ok-okozati kapcsolatokon alapul, hanem inkább úgynevezett asszociációkon (képzet- és/vagy gondolattársításokon), hiszen például más rovar is döngicsélhet, s a mézkészítés oka legkevésbé sem Micimackó étvágya vagy ízlése.
24. Tudhatta, ha ő is ott volt előző nap Malacka estélyén; gondolhatta, ha Róbert Gidának szokott lenni máskor is, de történhetett úgy is, mint a mesékben szokott: teljesült hőn óhajtott vágya.
25. Például azt, hogy “Félek, le szeretnék jutni a földre.” Vagy azt, hogy “Nem jött be az elképzelésem”.
26. Nyuszinál e kettő összetartozott. Mivel éppen tizenegy felé járt, a harapnivaló került előtérbe.
27. Lehet, hogy meg akarta tréfálni Micimackót, lehet, hogy elővigyázatossági gyakorlatot tartott, lehet, hogy éppen nem volt kedve Micimackót traktálni, s az is lehet, hogy mindhárom egyszerre történt.
28. Úgy is lehet értelmezni, hogy Micimackónak az esne rosszul, ha örökre beszorulna (vagyis, hogy önmagát sajnálja), de úgy is, hogy a Nyuszinak okozott kellemetlenségért Nyuszit sajnálja. És még az is lehet, hogy mindkét érzés benne lakozik.
29. Elsősorban azzal, hogy Malacka nagyapját is így hívták (igaz, csak Malacka szerint, de Róbert Gida ezt nagyon meggyőzőnek érzi), másodsorban azért, mert neki is két neve van.
30. Az Ellenséges Fenevad említése, bármilyen ijesztően hangzik is, még csak elképzelt dolog, őt pedig izgatta a kaland; amikor azonban megérezte Micimackó fokozódó izgalmát, s növekedett az értelmezhetetlen jelek nyomán a bizonytalanság, megijedt.
31. Lehet, hogy önmagához képest valóban öregnek tartja, ám lehet, hogy ez olyanfajta becéző, kedveskedő megszólítás, mint a “kisöreg” vagy az “öregem”, amit kisgyerekeknek is szoktak mondani.
32. Érzéseket, gondolatfoszlányokat és gondolatmeneteket is takarhatnak ezek a jelzések. Sokszor mondjuk az “úgy érzem”, helyett, hogy “úgy gondolom”. Sokszor fordul elő, hogy szavaink megelőzik gondolatainkat.
Gondolhatta például azt, hogy “Miért vagyok én ilyen szerencsétlen”, “Miért éppen az én farkamat lopják el?”, “Amennyiben ez így megy tovább, még valami komolyabb baj is történhet!”
34. Bagoly fontoskodó-okoskodó-tudóskodó észjárása szerint, amely megpróbál számításba venni minden lehetőséget, feltétlenül szükség van mindkettőre. Márpedig az ő logikája szerint kétféle eset adódhat: vagy be akar jönni valaki, vagy nem.
36. Róbert Gida közlése (“Ma láttam egy elefántot, Malacka”) és Malacka válasza (“Én is láttam egyszer”) után azonnal rávágja, hogy “Én is”, majd “azon tűnődött, hogy mi lehet az, hogy elefánt”. Róbert Gidától mindössze annyit tudtak meg, hogy “Csak úgy kószált” és hogy “általában ritkán látható”. Mindössze ezek a hiányos információk és a hangalak teremt képzeletükben elefánt-szerű (egy másik fejezetben jaguár-szerű) alakot, amely azonban aligha felelhet meg Shepard rajzának.
37. Arra nem számít, hogy akkor is veszélybe kerülhet, ha az Elefánt még nincs a csapdában. Attól is mulatságos, hogy az ágybafekvés megelőzi a fejfájást, pontosabban: a “nem lesz fejfájása” ellentéte ugyanaz, vagyis egy tettetett fejfájás.
38. Kevésbé valószínű, hogy hencegéssel, mások lenézésével, rátartisággal vádolja magát, inkább az állapíthatta meg, hogy túl nagy a feje, vagy valamely más vonására gondolt, de nem találta meg a megfelelő szót.
39. Még egy kicsit törd a fejed! (Egyébként benne van a megoldás az első versszak második és a harmadik versszak második sorában.)
40. Például: “Természetesen nem ez a vacak nagyszerű, hanem az, hogy rám gondoltatok”, “Az is nagyszerű, hogy azzal, hogy ezt a kis léggömbmaradványt Micimackó csuprában fogon megőrizni, nekik is örömet okozok”, “Nagyszerű, hogy mégis vidámabb az élet, mint amilyennek gondoltam”.
41. Talán leginkább Malacka üdvözlő szavainak, hiszen jókívánságára meghatottan válaszol. Az is lehet, annak örül legjobban, hogy Malacka és Micimackó megkönnyebbülnek, amikor őt örvendezni látják.
42. Azzal is számolni lehet, hogy miként általában az emberek, az Erdő lényei is gyanakvással és előítélettel fogadják az ismeretlent, az újat, a másmilyent. Márpedig Kanga számukra új és másmilyen. Ha nem is Szenvedélyes és Tüzes Állat, erszényes, és már-már túlzásba viszi az anyai szeretetet. A saját magának nagyon fontos szerepet tulajdonító és pozícióját féltő Nyuszi bizonyul az Erdőben leginkább gyanakvónak és előítéletesnek.
43. Igen is, meg nem is. Ugyanis Nyuszi elképzelésének is vannak bírálható pontjai. Másfelől az sincs egészen kizárva, hogy Micimackó ugratja Nyuszit. Ami pedig Malackát illeti, az ő logikája hibátlan: ha a szemében mindentudónak számító Róbert Gida szerint Kanga Szenvedélyes és Tüzes Állat, akkor kicsinye elrablása esetén az “Ehe” valószínűleg nem a legmegfelelőbb megoldás.
45. Mindebben lehet valami igazság, ám azzal is számolni kell, hogy ebben a fejezetben leginkább ő az, aki humorérzékről tanúskodik és az ellene irányuló, ellenséges akciót vaskos tréfával torolja meg. Türelme és játékos megoldása azonban elsősorban annak köszönhető, hogy Kanga “biztos volt benne, hogy Róbert Gida soha nem fogja eltűrni, hogy Zsebibabának akár a haja szála is meggörbüljön”, vagyis az Erdő világrendje (mely szerint itt senkinek sem eshet komoly bántódása) garantáltan sosem sérülhet meg.
46. Mindaddig, amíg meg nem hengergett a pocsolyában, nagyon feldúlt lehetett, s igazolva érezhette, hogy Kanga valóban Szenvedélyes és Tüzes Állat, méghozzá nem csak a téli hónapokban. És ha meg is változott a véleménye, akár rövid időn belül is, egy kicsit mindenképpen tarthatott tőle, hiszen azt olvashatjuk e fejezet legvégén, hogy Zsebibaba minden kedden meglátogatta Nyuszit, arról viszont nincsen szó, hogy Malacka meglátogatta volna Kangát, aki viszont Micimackót tanítgatta ugrálni. Malacka a legbiztonságosabb helyen, Róbert Gidánál töltötte a délutánokat.
47. Konkrét baja nincsen, csak a szokásos kesernyés, búskomor hangulata, ilyenkor hajlandó mindennek a rosszabbik oldalát látni.
48. Azért, mert az expedíció és a veszélyes helyzet összetartoznak. Ennek a Veszélyes Helyzetnek pedig ugyanúgy kijár a nagy kezdőbetű, mint az Elefántnak, az Ellenséges Fenevadaknak, a Szenvedélyes és Tüzes Állatnak és a Praktikus Csupornak.
49. Róbert Gida legalább a szót ismeri, vagyis van róla valami homályos sejtése, amely tartalmaz “reális” elemet (“be van szúrva a földbe”).
50. A mese logikája szerint meggyőző, hiszen itt úgy alakulhatnak a dolgok, ahogy azt a pillanat és az egyén kívánja.
51. Például annak, hogy egy Csekélyértelmű Medvebocs olyan okosat mondhasson, hogy Róbert Gidának leessen tőle az álla?
52. Fizikai adottságokkal magyarázza a bajból való szabadulásukat (“átugrik a patakon”, Mackó legalább megmássza a fát”, “baj esetén elrepül”, “addig ordít, míg segítségére nem jönnek”), majd lenézően nyilatkozik észbeli képességeikről (“Mackónak alig van valami esze”, “Bagoly se az a valaki, akit direkt lángésznek lehetne mondani”, “Nyuszi olvasottsága is csekély”, “Kanga nem túl okos”).
53. A víz Malacka számára igazi veszélyt jelentett (hiszen még fürdeni sem szeret), Micimackó számára csak annyiban, hogy egyre fogytak a mézzel teli csuprok, Róbert Gida pedig “ettől nagyon fellelkesült”, azaz számára kaland, próbatétel lehetősége.
54. Ez az érvelés arra hasonlít, amelyet Malacka produkált e fejezet elején, amelyet az ok-okozati összefüggés logikájának figyelmen kívül hagyása, vagy a hamis tudásnak egy valóságos mozzanattal való összekapcsolása jellemez. Micimackó okoskodását is ez jellemzi. Ezért képesek összhangban lenni.
57. Egyrészt az elsőben és ebben esik szó az olvasóról, másrészt ebben lezáródik a történet. (Amely azután a másik - ma már az elsővel egybekötött - könyvben folyatódik.)
58. Füles lelkiállapota ez alkalommal sem ünnepi vagy kikeleti. Ő ilyen. Vagyis inkább melankolikus és aggályos, mint pesszimista (borúlátó). Azzal, hogy a legrosszabbra számít, általában jól jár.
59. A grafit lágyságának (B) és keménységének (H) fokozatait.
60. Micimackó szemlélete szerint, ugyanis őnála a reggeli (és a többi étkezés) a nap fénypontja(i).
61. Ne feledd, az író kisfia azonos is Micimackóval és különbözik is tőle. Gondolj csak az “ugyanolyan drága” ceruzadobozra (azonosság), valami Róbert Gida kérdésére: “Micimackó ceruzadoboza azért nem volt drágább, mint az enyém?” (különbözőség)
62. Micimackó kétségkívül eléggé sokat foglalkozik önmagával, még akkor is, ha éppen másokért dolgozik. Mint minden ember, főleg, ha gyerek, ő is én-központú. Ami természetesen önmagában még nem baj. Akkor van baj, ha ez mások rovására történik.
63. Lehetséges, hiszen vannak Füleshez hasonló borongós lelkületű és hangulatú olyan emberek, akikre szinte ragad a baj. Csakhogy Fülessel egy csomó jó dolog is történt az előző tíz fejezetben, s jó néhány esetben nem következett be a várt rossz. Ha viszont mégis bekövetkezik a baj, mint most is, a kívülállók egy része (mint Róbert Gida) nagyon sajnálja, másoknak viszont - szintén jogosan - úgy tűnhet, időnként jól is esik neki egy kicsit a szenvedés.
64. Micimackó maga az egyenesség, sosem hozna zavarba senkit sem készakarva. A másik két feltételezés tűnik reálisnak.
65. Talán igen, talán nem. Lehet, hogy szélvédettebb helyre került. Mindenesetre Füles így látja. Ám az is lehet, hogy Füles attól érzi melegebbnek, hogy értékeli Micimackó és Malacka buzgalmát.
66. Annyiban jogosan, hogy ugyanolyanra építette Micimackó és Malacka, mint az eredetit.
67. Micimackó kétségkívül meglepődik, de azért nem hagyja magát kizökkenti a megszokott kerékvágásból. Ettől eltekintve nagyon udvariasan, s ami ez esetben még fontosabb, természetesen viselkedik az ismeretlennel. Egyrészt azért, mert ő ilyen, másrészt pedig azért, mert Tigris nem csupán egyszerűen “igen”-nel, hanem “természetesen”-nel válaszol Micimackónak arra a kérdésére, hogy tud-e róla Róbert Gida.
68. Felnőtt szemmel (Kanga is így nézi) inkább úgy, mint egy kisgyerek, a kisebbek (például Malacka) szemével nézve mint egy vad kamasz. A békés és a szokatlanra felkészületlen polgár (mint Füles) szemszögéből nézve afféle egzotikus vadember, aki az ő számára kiszámíthatatlan. Ehhez képest mindannyian kedvesek vele. Talán azért is, mert már Kangát is el- és befogadták, másrészt azért, mert Róbert Gida barátja.
69. Talán azért ismerte fel - legalábbis Róbert Gida logikája szerint -, mert miként ő, Tigris is egzotikus lény. Anyai ösztöne pedig azt súgja neki - helyesen -, hogy Tigris nagy növésű létére is kisgyerek. Egyébként is Kanga általában úgy viselkedik, mint egy felnőtt.
70. Először is talán Nyuszi tervrajzára (amelyet Zsebibaba elfogatására készített), de felfogható a paródiájának is. Emellett emlékeztet Micimackó verseire is.
72. Nehéz eldönteni, mert különböző észjárásúak. Mindegyiküknek másra van esze. Micimackónak is, Malackának is megvan a magához való esze, és bár Micimackó a költő, Malacka is meg van áldva fantáziával.
73. Nyuszi jóval inkább racionális (észelvű), mint érzelmes beállítódású, stílusa is inkább hivataloskodó, okoskodó, és általában udvarias, illemtudó.
74. Az is lehetséges, és ez a legvalószínűbb, hogy Róbert Gida is így mondta.
75. Mindez lehetséges, hiszen Tigris egy kicsit hazudós is (de sosem mások kárára), még inkább szeret dicsekedni (mint a kisgyerekek), tehetséges is (például ugrálásban), önbizalma és fantáziája is van, de azzal is számolni kell, hogy Tigris gyerek, a gyerek előtt pedig sokféle lehetőség áll. Még sok mindenre képes. És ugye a “képzelet” és a “képesség” szavak gyökere azonos.
76. Természetesen nem is az, miként egyikük sem: mesebeli lények, emberlelkű játékállatkák.
77. Ő is izgatott, de ezúttal is úgy viselkedik, mintha bizonyosan tudná, az Erdőben senkinek sem lehet komoly baja, “s akkor sem volna tán hiba, ha nem jönne Róbert Gida”.
78. Erről már volt szó. Ld. a 47. kérdést.
79. Inkább csak fontoskodni képesek. Nyuszi szavajárását használva nekik is eléggé kevés vágott dohányuk van a fejükben. Nyuszi inkább nyüzsög, mint gondolkodik. Bagoly pedig inkább gondolkodik, mint cselekszik, csak általában semmi sem jut az eszébe a szótár szavain kívül. Olvasni is tud, csak nem képes “kiolvasni az olvasottak értelmét”. Mestere viszont ötlettelensége palástolásának. Valamit tehát mégiscsak tud, méghozzá felsőfokon. És még fantáziája is van, hiszen elképzelése szerint Van Dógom pettyes vagy növényszerű.
80. A szakemberek (pszichológusok, pedagógusok) szerint a feladatmegoldó gondolkodás (a kitalálás) és az ötletek, érzések, gondolatok előtti nyitottság (a rátalálás), a tervezés és a rögtönzés egyformán fontos, szervesen egészítik ki egymást.
81. Úgy tűnik, elsősorban önbizalma és tekintélye növelésére és a ranglétrán való emelkedésre.
82. Amennyiben mégis kiúszott volna, előbb valószínűleg megint egy kicsit szenvedni akart és sajnáltatni magát.
83. Feltehetően az iskolára.
84. De hiszen igazságot tesz! Nem Füles bizonyult a legjobb nyerőnek? Nem ő akarta elmagyarázni Tigrisnek fortélyát?
85. Természetesen igaza van, hiszen Róbert Gida is rábólint. Az Erdőn túl viszont, úgy tűnik, mintha nem lenne igaz. Talán akkor lehetne az, ha mindenki ugyanúgy hinné, mint Micimackó. Vagy ha lenne egy Róbert Gidához hasonló mindenki előtt tekintélyes Valaki, aki megerősítené...
86. Talán az Erdő rendje, az itteni világrend, talán a lelkiismerete. Talán azért hallgat mégis Nyuszira, mert még mindig tart egy kicsit Tigristől. Inkább ösztönösen, mint akarattal, hiszen ő volt az, aki kimondta: “Igazán nem is olyan komisz ez a Tigris. Egész jó gyerek.”
87. A kuporgás általában jobban kifejezi a szomorúság állapotát, egy ilyen ugrabugra lényecske esetében azonban az író és fordító ezzel a metaforikus leleménnyel érzékelteti Zsebibaba lelkiállapotát.
88. Talán akkor, amikor Nyuszi jogosnak tűnő “Ennek sok értelmét nem látom” megjegyzésére azt válaszolja alázatosan, hogy “Mert nincs is. De amikor elkezdtem mondani, még volt értelme. Valami elromlott közben.” Nagyon bölcs emberek is gyakran éreznek ilyesmit. És az is igaz, hogy ez a fajta nem megalázkodó alázat is gyakran együtt járhat bölcsességgel.
89. Talán mindkettőjük, talán egyikük sem. Lehetséges, hogy Tigrisben eddig is benne volt a Segítő és Mentő Tigris, Nyusziban pedig a FÉLÉNK ÉS ALÁZATOS.
90. Elképzelhető, hogy valakit őszintén csodálunk eszéért, s azután megállapítjuk, hogy soha semmit sem ért meg. A dolgok megértése ugyanis az ész megfelelő használatán, vagyis az okosságon és a bölcsességen múlik.
Ez esetben Micimackó jár közelebb az igazsághoz.
91. Bagoly elméleti síkon marad, azután csak spekulál, fontoskodik és statisztál. Malacka tisztán látja a helyzetet. Micimackónak először természetesen egy vers “jut az eszébe”, majd egy menekülési terv is, Malacka előbb megpróbál menekülni a hős szerepével járó kellemetlenségektől, később egyre jobban belejön: Amikor pedig sikerül az akció, Bagoly ismét felveheti házigazda szerepét. A legmeglepőbb talán Bagoly vélekedése, mely szerint Micimackó lenne a katasztrófa oka.
92. Micimackó nem érzéketlen Bagoly iránt, ezt a vers is tanúsítja, de számára ebben a helyzetben is a versírás a legmegfelelőbb viselkedés, lakást keresni más is tud, viszont az Erdőben ő a költő.
93. A költemény egy-két ponton bizony megváltoztatja a történetet; itt Malackának jut eszébe a terv, amit rettenthetetlen hősiességgel végrehajt. Micimackó nem hazudik, ugyanis nem riportot vagy krónikát ír, hanem dicsőítő költeményt, amelyben több mindent elhagy (például Malacka kezdeti ódzkodását, félénkségét, ugyanakkor azt is, hogy a mentőötlet az övé volt) és több mindent felnagyít (például Malackának a gyávaságán felülkerekedő hősiességét). Ami pedig a verset és a valóság viszonyát illeti, Micimackó azt mondja Malackának, hogy “a versben persze hogy megtetted”, ami arra utal, hogy meg tudja különböztetni őket.
94. Malacka lakását találta meg, Malacka pedig nem kis részben Micimackó költeményének hatására - hogy az ott megénekelt Malackára hasonlítson - nagylelkűen átengedi Fülesnek.
96. Mert érzi ő is, hogy nincs tovább, nemigen lehet itt már mit mondani, tenni, el kell búcsúzni.
97. Ez végül is elmondhatatlan. Valami olyasmi, ami nem kötelező, nem kötött, a szabadság megélése, olyasmi, mint az álmodozás, a játék, a mindenről elfeledkezés, a gyerekkor csodálatos világa.
98. Az Elvarázsolt Völgy még nem a valóság, hiszen elvarázsolt, de közelebb van a valósághoz, mint az Erdő, a mese, a kisgyerekkor világa, hiszen onnan már látni lehet a valóságot: Európát, Brazíliát, a lovagokat és a víziszivattyút. (Ezért a mennyország sem lehet.) A valóság felől nézve pedig átmenet a mese és a valóság között; az a hely, ahova vissza lehet vonulni Semmit csinálni, álmodozni, micimackózni.
99. A felnőttek nem engedik. A Semmit művelni nem engedik. Azért, mert ez az élet rendje: először iskolába kell járni, azután jön a többi feladat. Róbert Gida megérti, elfogadja, s mivel egyik lábával már a világban, másikkal még a csodálatos erdőben áll, a kíváncsiság és izgalom mellett természetesen eltölti a szomorúság és a remény is. A szomorúság oka a kisgyerekkor folytathatatlansága, a reményé pedig a mégis csak folytathatósága.
100. Többféleképpen lehet megítélni. Úgy tűnik, hogy mind a gyerekek, mind az irodalmárok többsége a szeretetet érzi, gondolja az Erdő alapvető elvének, központi értékének.
101. A jelen, amikor belefeledkezünk valamibe, és úgy érezzük, hogy megállt az idő.
102. A gyerekek a mese, az irodalmárok pedig a boldog kisgyermekkor világát emlegetik leggyakrabban, de a másik kettőre is lehet gondolni.
103. A Micimackó-könyvekben a szomorúság sosem uralkodik el, mindig együtt jelenik meg a reménnyel és a vigasztalással. Az természetesen lehetséges, hogy valaki a szomorúságot érezze ki belőle leginkább, míg más vidámnak, ismét más varázslatosnak érezze Milne művét. A többszólamú műveket - ez is ilyen - ki-ki saját hangulatának, érzés- és gondolatvilágának megfelelően fogadhatja be és értelmezheti.
106. Másként is lehet látni, de az irodalmárok általában Nyuszit és Bagolyt, illetve Kangát tartják elsősorban felnőttnek, mert Nyuszi és Bagoly okoskodnak és fontoskodnak legtöbbet, ők a legmerevebbek és leginkább előítéletesebbek, Kanga pedig halálosan komolyan vett anyaságával hasonlít leginkább a felnőttekre. Tigrist és Zsebibabát látják legtöbben gyereknek, mert ők a legjátékosabbak, ők kötődnek leginkább a “mamához” (Kanga). A többieket a felnőtt és a gyerek keverékének tarthatjuk, gondoljunk csak Micimackó költeményeire, amelyek egyrészt gyerekversikék, másrészt filozófiai művek. Füles esetében térnek el leginkább a vélemények, mert őt egyesek bánatos kisgyereknek, mások sértődékeny felnőttnek, ismét mások koraérett érzékeny kamasznak vélik.
108. Jellegzetes magatartásokat megjelenítő típusok is, de legalább ennyire (és sokkal inkább, mint az állatmesék hősei) egyéniségek is.
109. Másféleképpen is lehet látni, de talán az agresszív Nyuszira és Tigrisre, az ábrándozó, a csetlő-botló és az együgyű Micimackóra, az együttműködő Nyuszira és Malackára, az érzékeny Micimackóra és Fülesre, a falánk és a fantáziadús és a feledékeny Micimackóra, a fékezhetetlen Tigrisre és Zsebibabára, a félénk Malackára, a félművelt és fontoskodó Bagolyra, a gondoskodó Kangára, a gyarló mindannyiukra, a hazudós Tigrisre, a hűséges és jámbor Malackára, a játékos Micimackóra, Tigrisre és Zsebibabára, a jóindulatú Micimackóra és Malackára, a kaján Nyuszira, a köldöknéző Fülesre, a költői lelkületű és könnyed Micimackóra, a körülményes Bagolyra, a leleményes Nyuszira, a melegszívű Micimackóra, Malackára és Kangára, a mélabús Fülesre, a mohó Micimackóra, Tigrisre és Zsebibabára, a nagyképű Bagolyra és Nyuszira, az optimista Micimackóra és Zsebibabára, az önérzetes Nyuszira és Kangára, az önimádó Fülesre, az önmagát ironikusan szemlélő és az önző egyikükre sem, a sértődékeny Fülesre, a szemlélődő Micimackóra, a szkeptikus és szürke Fülesre, a töprengő Micimackóra és Fülesre, a tudálékos Bagolyra és Nyuszira, a türelmes Micimackóra, az ügybuzgó Nyuszira, a vadóc Tigrisre, a világfájdalmas Fülesre illik legjobban.
111. A legnyitottabb Micimackó, Tigris és Zsebibaba. És természetesen Róbert Gida. Szorongással vegyes kíváncsiság jellemzi Malackát, gyanakvás és már-már ellenségesség Nyuszit.
112. A=Füles, B=Tigris, C=Bagoly, D=Nyuszi, E=Malacka, F=Micimackó
113. Mindegyik minősítésben van valami az igazságból, hiszen mivel ő tud legtöbbet, leginkább ő tekinthető felnőttnek. Olykor - például az Északi-sark expedícióban, de máskor is ő a főnök, ő irányít, több esetben csak ő tud segíteni a bajban (például az első fejezetben), Micimackónak is ő a gazdája, sőt ő a legkedvesebb számára, sokszor nem avatkozik bele az eseményekbe, csak figyeli őket, olykor (például, amikor Micimackó beszorul, vagy amikor kuckót építenek Fülesnek) ugyanolyan szereplő, mint a többiek, és természetesen elsősorban neki (és részben őróla) szól a mese.
114. Balu Medve nem annyira mesebeli Erdőnek, mint inkább a valóságos dzsungelnek a lakója, bölcsességével pedig a felnőtt világot képviseli. Mackó úr még inkább a felnőtt világot, mivel ő egy lelkes magyar hazafi a századforduló Magyarországából. Maci Laci színtiszta amerikai, és - miként Mackó úr is - inkább felnőtt, mint gyerek, és Micimackó jóval eredetibb és bonyolultabb lélek, mint ők. Talán Vackor hasonlít legjobban Micimackóra, hiszen ő is gyerek, ám ő már iskolás, Micimackó pedig hozzá képest egyfelől kisgyerek, másfelől - mint filozofáló költő - egyben afféle bölcs öreg is.
115. Mindegyikből van benne valami (hiszen időnként oly kedvesen bugyuta, mint egy enyhén fogyatékos kisgyerek, s ha nem is kifejezetten bolond, olykor határozottan bolondos, s a póruljáró bohócra is emlékeztet), de a felsoroltak közül leginkább talán a normális kisgyerekre, a költőre és a filozófusra emlékeztet: a falánk, a nyelvet próbálgató és ízlelgető, valamint a játékba belemerülő kisgyerekre, az ábrándos lelkű, és érzéseit megfogalmazni is képes költőre, s a elvont kérdésekkel (például “Kicsoda a micsoda, s hogy mikor és hová az akkor és oda”) birkózó filozófusra.
116. Költészet ez is. Egyszerre paródiája a “nagy művészetnek”, érzékletes megjelenítése a gyermeki gondolkodásnak, ugyanakkor ironikus és abszurd, de mindenekelőtt játékos költészet, megtűzdelve nyelvi remeklésekkel, amelyhez a fordító is jócskán hozzájárult. (Természetesen lehetséges más válasz is, csak az a fontos, hogy érveid is legyenek.)
117. Egyes szakértők szerint Micimackó éppúgy ösztönös, mint tudatos, mások viszont - ők vannak többségben - inkább ösztönös, pontosabb kifejezéssel élve ráérző típusú költőnek tartják.
118. Így: “Utóvégre, ha az ember Csekélyértelmű Medvebocsocska, kevés Tapasztalattal és Mindenféle Dolgokra gondol, sokszor úgy gondolja azokat a Mindenféléket, ahogy azok nincsenek is a valóságban, vagy legalábbis egész mások, mikor kijönnek a fejéből.”
119. Talán mindegyikből van benne valami, ki ezt, ki azt érzi Fülesben, illetve egyszerre többet is érezhet jellemző vonásnak. Szinte mindig mélabús (melankolikus) és borúlátó, ám inkább keserű, mint cinikus. Már volt szó róla, hogy egyesek inkább magányos kisgyereket, mások inkább keserű felnőttet látnak benne. Néha eléggé bolondosan viselkedik (például a “fő, hogy nem esett az eső” mondogatásával), máskor úgy vág bele egy mondatba, mintha filozofálna, nagy gondolat azonban nemigen születik. Bármennyire is palástolja, elsősorban megbecsülésre, szeretetre vágyik, és amikor megkapja, örülni is képes neki, például születésnapján.
120. Gondolhatunk akár az utolsó fejezetben megjelenő Róbert Gidára is, Zolnay Vilmos - és vele együtt még sokan mások - azonban Fülesre gondolnak.
121. Elsőre talán hajlamosak lennénk rávágni, hogy természetesen Zsebibaba. Csakhogy Kanga talán túlzásba is viszi a gondoskodást. Még Malackára is lehetne gondolni. Az olvasók mégis elsősorban Fülest azonosítják a szeretetért kuncsorgó gyerekkel (vagy akár felnőttel).
133. “Karinthy fordítása olyan vállalkozás, ami éppen nyelvi gazdagsága, játékossága miatt a magyar gyermekirodalom alappillérévé tette az angol regényt. Ebben a műfajban alighanem iskolateremtő, mondhatni, az első magyar gyermekregény. Mind a stiláris gazdagság, mind az alakteremtés jobban jellemzi a magyar, mint az angol művet. A fordítás meglehetősen kötetlen, néha egészen merészen elszakad az angol szövegtől, ha jobb, érthetőbb magyar kifejezést talál. A fordítói szabadság különösen szembetűnően mutatkozik a versikék esetében, ahol sajátos, meghitt gyermeki világot teremt fölgazdagítva az angol eredetit”, jegyzi meg Prágai Tamás. Kontra Edit is zseniálisnak tartja Karinthy fordítását, elképzelhetőnek tart egy szöveghűbb fordítást is, de Weöres Sándor kivételével el nem tudja képzelni, hogy “kiben lett volna annyi nyelvi lelemény, hogy azt a rengeteg szójátékot és nyelvi jópofaságot ennyi bájjal megírja magyarul”. Matheidesz Mária úgy véli: Karinthy fordításának legnagyobb erénye az, hogy megteremti azt a meghitt hangulatot, amely egy gyerekkönyvben nélkülözhetetlen. A magyar Micimackót önálló alkotásnak tartja, “hiszen az angol eredeti annyi szójátékkal és visszautalással játszik, hogy annak következetes visszaadása túllép az egyszerű fordításon”. Mesterházi Márton véleménye kissé eltér. “A Karinthy-szöveg a maga karinthys, jópofáskodó, szószátyár zsenialitásában vált néphagyománnyá, vagyis a könyvolvasó, inkább városi, nagyszülő-, szülő- és gyermekkorú magyarok néphagyományává.
Mesterházi zseniálisnak tartja a “mulberry bush” és a “bonhommy” fordítását (amelyet például Kontra Edit is roppant szellemesen fordít “egykisdomb”-ra és “dombre”-ra), az “Itt van a kutya eltemetve” ugyanis lehetőséget ad arra, hogy Micimackó visszakérdezzen. A “Nyáron nyaralok...” pedig éppúgy slágerré vált, mint az eredeti, amelynek egy szavát sem vette át, csak strófaszerkezetét. Azt is észrevehettük, hogy Karinthy helyenként olyan szavakat vagy mondatokat is betesz szövegébe, amelyek az eredetibe nem szerepelnek, szakértőim szerint változó sikerrel. Előfordul az is, hogy Karinthy nem fordít, hanem ferdít: az angol eredetiben Malacka megvakarja fülét vagy fületövét (csinos, barátságos vagy kecses mozdulattal), Karinthy szerint viszont kedvesen lebegteti, ami ez esetben talán nem a legszerencsésebb megoldás, hiszen Malacka egy kicsit ideges.
130. Karinthy a szituációhoz (Róbert Gida puskát hozott magával) ragaszkodva a kilyukasztom, oda lukadunk ki, én lukadok ki szójátékot alkotja.
131. Az árvíz kiönti és a szívét kiönti igazi remeklés.
132. A jaguárból az angolban az elferdített jagular, Karinthy fordításában az értelmes január lesz, s ezt a fordító mindjárt ki is használja (“Az egy hónap.” “De egy állat is”), majd néhány sorral lejjebb ezt viszi tovább: “egy Január, és mellette egy másik Január. Esetleg Február.”
133. Róbert Gida rossz helyesírású üzenete a Back soon = azonnal jövök helyett családnevet eredményez: Backson = Back fia. Karinthy nagyon leleményesen oldja fel ezt, s a Van Dógom szócserével egy holland hangzású nevet kap (mint Van Gogh).
134. Végül is ízlés dolga, kinek melyik változat tetszik jobban. Az mindenesetre megállapítható, hogy Milne stílusa Karinthyéhoz képest visszafogottabbnak, szárazabbnak tűnik, Karinthy stílusát lehet érezni színesebbnek és szellemesebbnek, de jópofáskodónak és poénkodónak is.
135. Ezzel a fordítással elvész Malacka kezdeti vonakodása.
136. Karinthy fordítása szegényebb szöveget eredményez: ez esetben megszűnik a kapcsolat a nagyapák és a nyomok között.
137. Az eredetihez hűbb nyersfordításhoz képest eléggé eltérő Karinthy fordítás egy kacifántosabban gondolkodó Micimackót állít elénk.
138. Az eredeti Füles nem annyira dühös, mint Karinthy fordításából érződik, hanem inkább szomorkás, rezignált.
139. Ez esetben Milne megoldása elegánsabb. Érdekes, hogy Karinthy később sem használja a szendvics szót: “rágicsálni kezdte Zsebibaba félbevágott zsemléjét is”.
140. A nadrágtartó akkor egy angol úriember számára intimebb ruhadarab, mint a hózentróger (nadrágtartó) egy Karinthy-korabeli magyar ember számára. Egy kisgyerek számára pedig felettébb érdekes. Érdekes, hogy erre Karinthy nem volt eléggé érzékeny, pedig az úgy tűnik, hogy a “kék és felüdítő” nadrágtartó látványának is komoly szerepe lehetett abban, hogy Malacka “boldogan és mosolyogva” áll Füles mellé.
141. Nem lehet tudni, hogy Karinthy vajon összekeverte-e a sirályt jelentő seagull-t és a fókát jelentő seal-t, vagy szándékosan találta ki a fókatojást, ami remekül beleillik Bagoly blőd történetébe.
142. A short jelentése: alacsony, kicsi, de Milne a for short kifejezést használja, ami azt jelenti: röviden, rövidítve. Miközben elképzelhető, hogy Karinthy ferdítve fordított, megoldása igen szellemes.