« 4. A drezdai csata 1813 augusztus 26. és 27.-én. | KEZDŐLAP Tartalomjegyzék | 6. A lipcsei csata 1813 október 16-tól 19-ikéig. »

5. A lipcsei csatáig terjedő események vázlata.

A szövetséges fősereg csehországi visszavonulása közben a Schwarzenberg jobboldalába rendelt Vandamme a kulm–nollendorfi ütközetben a szövetséges fősereg szárnyoszlopai által körülkeríttetvén, augusztus 30.-án magát megadni kényszerült. Másrészt Oudinot támadólagos előnyomulását Berlin felé Bülow utasította vissza az augusztus 23.-án Gross-Beerennél vívott ütközetben, mely után Oudinot megvert csapatjait a wittenbergi erődített táborba vezette vissza. Itt Oudinot-tól Ney vette át a parancsnokságot, aki megújította a támadást az északi hadsereg ellen, azonban Bülow által szeptember 6.-án Jüterbogknál, illetve Dennewitznél megveretvén, Torgaura vonult vissza.

Napoleon nak Drezdára történt visszatérése után Blücher a vele szemben visszamaradt Macdonald ot augusztus 26.-án a Katzbach menti ütközetben megvervén, szeptember 1.-én Bautzent érte el. Erre Napoleon ismét Blücher ellen fordult, akit szeptember 4-iki hochkirchi és a következő napi markersdorfi ütközetek révén a Queiss mögé szorított vissza.

Ezalatt Schwarzenberg újból átkelt az Érchegységen és Drezda felé nyomult előre, de miután közben Napoleon oda visszatért, további előnyomulását beszüntetve, Aussignál foglalt állást. Napoleon eléje ment Schwarzenbergnek, annak aussigi erős állását azonban nem támadta meg, hanem Drezdára tért vissza. Épígy nem került nagyobbszabású összeütközésre sor Napoleonnak Drezdából Nollendorf–Aussig felé szeptember 17.-én végrehajtott második előnyomulása alkalmával sem.

Eközben Blücher újból visszaszorította Macdonaldot s Drezda felé előnyomulván, a Bülow-féle északi hadsereg Tauentzien hadtestével egyesült, ámde Napoleon közeledésének hírére Blücher ismét visszahúzódott Bischofswerdán át, de aztán szeptember vége felé újból megkezdte előnyomulását Wartenburg felé. Erre Bernadotte kezdte meg az offenzívát és az Elbán Dessau-Ackennél átkelvén, október 12.-én Hallenál Blücherrel egyesült. Napoleon ezt az egyesülést Drezdából meg akarta akadályozni, azonban elkésett s miután időközben Schwarzenberg is előnyomult Lipcse felé, a császár október 13-ikáig összes erejével az említett város felé vonult vissza. Schwarzenberg szeptember végén indult el Lipcse felé, miután előbb Benningsen is bevonult hozzá 60.000 főnyi seregével.

Míg Napoleon hadtestei Lipcse felé siettek, a csehországi hadsereg feltartóztatásával megbízott Murat Borna-nál foglalt állást; október 13.-án azonban a Lipcse felé állhatatosan előnyomuló Schwarzenberg elől még tovább kellett hátrálnia. Október 14.-ére Schwarzenberg Wittgenstein vezetése mellett végrehajtandó erőszakos kémszemlét rendelt el. Ez a liebertwolkwitzi nagyszabású lovas ütközetre vezetett, mely után Murat Lipcsére húzódott vissza.

Blücher e napon Lützenen át érintkezésbe lépett Schwarzenberg gel s a kapott rendelkezéshez képest október 15.-én megindult Halleból Lipcse felé. Bernadotte, aki október 11.-én a Saale-ig ért és 14-ikéig Köthenre húzódott vissza, legszívesebben tovább vonult volna az Elbe mögé, de hosszas rábeszélés és unszolásra október 15.-én végre ő is megindult s aznap este Halleba ért.

Október 14. és 15-ike folyamán Napoleon serege is megérkezett Lipcse tájékára s így most már a döntő összeütközés szinte kikerülhetetlenné vált.

« 4. A drezdai csata 1813 augusztus 26. és 27.-én. | KEZDŐLAP Tartalomjegyzék | 6. A lipcsei csata 1813 október 16-tól 19-ikéig. »