« Megjegyzések. Elmélkedések. | KEZDŐLAP Tartalomjegyzék | Megjegyzések. Elmélkedések. »

3. A 900. évi bajor hadjárat.

Alig hogy az itáliai portyázó had szerencsésen hazaérkezett, Árpád figyelme Bajorország felé fordult. Arnulf császár ugyanis 899-ben elhalálozván, a keleti frank birodalom annak 6 éves fiára, Gyermek-Lajosra szállott, mire a német törzsek között a régi ellentétek újból teljes erővel feléledvén, Németország ismét a féktelen viszályok és belvillongások színhelye lőn.

Bár a keleti frank birodalom új ura látszólag belenyugodott volt tartománya egy részének, Pannóniának elvesztésébe, azért Árpád mégis jónak látta, hogy Bajorországba követeket küldjön, azalatt a praetextus alatt, hogy ott a béke felől tanácskozzanak. Ennek a követküldésnek igazi céljául az egykori krónikák inkább az ország kikémlelését említik és ezt valószínűnek kell elfogadnunk.[1]

E tanácskozás eredményével a magyarok nem lehettek megelégedve, mert még ugyanaz év őszén a Duna mindkét partján egy-egy portyázó had tört be váratlanul Bajorországba.

A déli oszlop az Ostmarkon hihetetlen gyorsasággal keresztül nyargalva, egyszerre csak az Ennsen túl, Bajorországban termett és a mai Linz táján egy nap alatt széltében-hosszában mintegy tízmérföldnyi területet pusztított el; így többek között a Szent Flórián-kolostort, majd később Regensburgot is feldúlta.

Liutpold, keleti határőrgróf, a király rokona, hamarjában összegyüjti a bajor Heerbannt, de mire ez a sereg fölkészült, a száguldó csapat zsákmányával együtt már túl volt a határon s így bántatlanul térhetett vissza Pannóniába.

Erre Liutpold Richard passaui püspökkel és még néhány bajor úrral a Duna balpartján átkelvén, a kelleténél hosszabb ideig ott időző északi magyar oszlopra vetette magát és azt a freisingi kalendárium szerint 900 november 20-án,[2] csekély veszteséggel teljesen megverte. Az egykorú feljegyzések 1200-ra teszik az elesett vagy a Dunába fúlt magyarok számát.

Hasonló betörések megakadályozására és országuk magvának védelmére a bajorok még ugyanabban az évben az Enns mellett igen erős várat, az Ennsburgot építették.[3]

> [1] Az Annales Fuldensesben erre vonatkozólag többek között ezeket olvashatjuk: „Missos illorum sub dolo ad Baworios pacem optando regionem illam ad explorandum transmiserunt”.

> [2] Lüttich, Ungarnzüge in Europa im 10. Jahrhundert 47. old. szerint nov. 10-én.

> [3] Annales Fuldenses a 900. évhez

« Megjegyzések. Elmélkedések. | KEZDŐLAP Tartalomjegyzék | Megjegyzések. Elmélkedések. »