« Fiume időjárási viszonyai. Közli Héjjas Endre. | KEZDŐLAP Fiume és a Magyar-Horváth tengerpart Tartalomjegyzék | A magyar tengerészet. Írta doroszlai Denk Árpád. Adatokat szolgáltatott Kemény Ödön; felülvizsgálta és kiegészítette Solymásy Endre, gr. Batthyány Tivadar és Ossoinack Lajos. »

181A fiumei kikötő.
Írta Gonda Béla
A világitó torony.
(Saját felvételünk)
Hajdani kikötő.
Fiume kikötője szinte páratlanul álló nagy arányú fejlődést mutat. Az elmult századokban a korlátolt arányú tengeri hajózás kezdetleges igényeit a kikötőül szolgáló Fiumara-torkolat s a természetes part is kielégítette s csupán a vesztegzár alá került hajók menedékhelyéül épült a XVIII. század elején a mostani katonai élelmezési raktár helyén állott veszteglőintézet előtt egy kisebb terjedelmü kikötő, melyet a veszteglőintézetnek Martinschizzába történt áthelyezése után 1841-ben a cs. és kir. tengerészeti akadémia használt naszádkikötőül, de magánhajók is kiköthettek benne, mignem 1872-ben a m. kir. államvasuti pályaudvar építésekor ezt is feltöltötték. Külön kereskedelmi kikötő építését már 1766-ban tervezték, még pedig egyrészt a város előtti tengerpart nagyobb terjedelmü feltöltésével, másrészt egy gátakkal körülvett szük bejárata kikötő építésével a Fiumara folyótól keletre, a mai Delta-terület helyén. Ez a kikötő azonban nem létesült. Jóval később, 1832-ben tervezték a Fiumara torkolatának áthelyezését, hogy a csatornának partfalakkal is ellátandó részét használhassák rendes kikötőül, a mi később az 50-es években csakugyan be is következett s ez a csatornaszakasz a kisebb vitorlás hajóknak ma is igen alkalmas kikötőjük.
Építés a 40-es években.
A kikötő tulajdonképeni rendszeres kiépítését István nádor főherczeg kezdte meg 1847-ben, azonban az építkezések igen lassan haladtak előre s midőn Fiumet 1868-ban Magyarországhoz visszakapcsolták, a kikötő csupán a 61 méter hosszu, 16 méter széles kis Adamich-molo, a 130 méter hosszu Lido, a 200 m. hosszu keleti rakodópart és a 250 m. hosszu Mária Terézia-moló (hullámgát) által határolt kis vízmedenczéből állott, melyet a 33 m. széles, 500 m. hosszu s 280 m. hosszu hullámgát által védett Fiumara-csatorna-kikötő egészített ki, mely 5 hektár vízfelülettel és 500 m. hosszu rakodóparttal birt.
Kikötői épitkezések 1870-től.
Ebben a helyzetben találta a magyar kormány a fiumei kikötőt 1870-ben. Ettől kezdve nagyszabású czéltudatos tevékenység indult meg egyrészt a kikötőnek az ország belsejével leendő vasuti összeköttetése, 182másrészt a kikötő további kiépítése és megfelelő felszerelése iránt. 1874-ben elkészült és megnyilt az állam által épített károlyváros-fiumei vasút, s már 1872-ben megindult a kikötő építése a m. kir. államvasutak közegei által készített s Pasqual franczia mérnök által felülvizsgált terv szerint, mely munkákra a magyar törvényhozás az 1871: XIX. törvényczikkel 13.120,000 frtot engedélyezett. Ezen terv alapján felépült az 1871-79. évi építési időszakban a 170 m. hosszu Szápáry-rakodópart, a 65 m. hosszu Sanita-rakodópart, a 150 m. hosszu és 80 m. széles Zichy-molo s feltöltetett a későbbi Stefánia-rakodópart mögötti terület, végül a Mária-Terézia-hullámgát (a régebben épült szakasznak is 12 méterre való kiszélesítésével) 725 méterrel meghosszabbíttatott, úgyszintén kiépült a haditengerészeti akadémia előtt az annak czéljaira szolgáló naszádkikötő, mely munkálatok összesen 5.637,141 forintba kerültek. Ugyanazon időszakban épült a Zichy-molón a II. és III. sz. tárház 192,211 frt költséggel.
A régi fiumei kikötő alaprajza.
(Egykoru rajz után)
A kiviteli forgalom nagy emelkedése sürgősen követelte a kikötő épitésének folytatását s ezért már 1880-ban újra hozzáfogtak a munkához. Miután 1884-ben egy szakértői enquet a kikötőnek még 1871-ben megállapított tervén jelentékeny módosításokat tett, a kikötő további fejlesztésének alapjául a Hajnal Antal akkori főmérnök által készített tervet fogadták el, melynek alapján egész 1888. év végeig szakadatlanul folyt az építkezés s ezen idő alatt kiépült a 250 m. hosszu Stefánia-part, a 160, illetőleg 200 m. hosszu, 80 m. széles Rudolf-molo s feltöltetett a part a későbbi Ferencz Szalvator-part hosszában mintegy 90 m. szélességben egész a naszádkikötőig s onnan ugyancsak az államvasuti pályaudvar kibővítése czéljából további 850 m. hosszban egészen a szintén ezen építési időszakban 1883-84. épített kőolajkikötőig. Ez évben ugyanis egy nagy kőolajfinomító gyár állíttatván fel Fiuméban, sürgősen szükséges volt a nagy kikötőtől lehetőleg távol, teljesen elkülönített kőolajkikötő építéséről gondoskodni.
Kőolajkikötő.
Ez a kőolajkikötő egy 180 m. hosszu rakodópart, északról délnek s onnan keletről nyugatfelé hajló 325 m. hosszu hullámgát s 70 m. hosszu zárógát által határolt 1.8 hektár terjedelmü vízmedenczéből s megfelelő kiterjedésü rakodóterületből 183áll. A kikötő csővezeték által van a kőolajmedenczékkel összekötve, úgy hogy a tank-(tartány) hajóban érkező nyers kőolajat a hajóból közvetlenül a medenczékbe szivattyuzzák, míg a tisztított kőolajat vasuton szállítják el tartánykocsikban. Ez a kőolajkikötő összesen 1,243,281 frtba került.
Ugyancsak ebben az építési cziklusban készült a Fiumara-csatorna és a Recsina folyó közötti u. n. Delta-terület feltöltése mintegy 100 ezer m2 kiterjedésben, végül mintegy 300 méterrel meghosszabbították a Mária Terézia-hullámgátot. Ezek a munkálatok együttvéve 7.284,803 frt költségbe kerültek. Ugyanezen időszak alatt épült a tengerészeti hatóság palotája a Sanita-rakodóparton 238,605 frt költséggel, továbbá a IV., V. sz. tárház a Zichy-molon 180,537 frt költséggel, a VI., VII., VIII. sz. hármas nagy tárház a Stefánia-rakodóparton 804,502 frt költséggel, úgyszintén ezekben a raktározás megkönnyítésére szolgáló vízerőmű, illetőleg vizi erővel hajtott emelő gépek 117,000 frt költséggel, végül az államvasuti I. és II. sz. raktár a későbbi Ferencz Szalvator-part mögötti feltöltésen. A kikötő kijáratának jelzésére ugyanezen időszakban egy vasból készült világító tornyot állítottak fel a Mária Terézia-hullámgát végén, de mivel ez az időszakos meghosszabbítás következtében folytonos ülepedésnek volt kitéve, a világító tornyot eltávolították és csak 1894-ben állították fel ismét, azonban nem többé a hullámgáton, hanem a pályaudvar és országút szélén, ott a hol a déli vasút az országutat átszeli.
Fiume. - Az Adamich-molo.
(Funk Antal felvétele)
A kikötő forgalmának folytonos és rohamos fejlődése, különösen pedig faforgalomnak óriási növekedése szükségessé tette egy külön fakikötő létesítését, a mire legalkalmasabbnak kinálkozott a Delta-farakodóhely kibővítésével a Fiumara-torkolat előtt egy megfelelő kikötő építése. Ezzel egyidejűleg elhatározták a nagy kikötő némi kibővítését is Hajnal Antal mérnök és min. osztálytanácsos tervei szerint, a ki a fiumei építési munkálatokat 1878 óta vezeti. Ez az újabb munkasorozat az 1889-94. 184években hajtatott végre a Gregersen G. és fiai és zimonyi Schwarcz Ármin és fia társvállalkozók által mintegy 5 1/2 millió forint költséggel.
Fakikötő.
Ezen idő alatt kiépült a fakikötő (melyet 1892-ben az akkor elhunyt kereskedelmi miniszter emlékére Baross Gábor-fakikötőnek neveztek el). Ez egy 400 m. hosszu hullámgát és hét egyenkint 65 m. hosszu zárógát által védett, mintegy 6.5 hektár terjedelmű (360 m. hosszu és 180 m. széles) vízmedenczéből, egy 100 m. hosszu molóból és a megfelelő rakodópartokból áll s nagy kikötővel a Mária Terézia-hullámgát tövének átvágása által létesített 18 m. széles csatornával van összekötve.
A fakikötővel kapcsolatban a farakodóhelyek kibővítése czéljából feltöltöttek a Recsinán túl levő u. n. Brajdiczán 45,000 m2-nyi területet mintegy 200,000 frt külön költséggel. A Brajdicza a Deltával a Recsinán át vezető két vashíddal s a Delta várossal a Fiumarán át vezető két vasuti forgó híd által van összekötve.
Fiume. - A Mária Terézia-molo.
(Carposió felvétele)
Ugyanezen építési időszak alatt kiépíttetett továbbá a 350 m. hosszu Ferencz Szalvator-rakodópart s a 120. hosszu, 80 m. széles Mária Valéria-molo, 20 m.-rel megszélesbíttetett a keleti rakodópart, a helyi hajóközlekedés czéljaira a Lidoból kiágazólag egy 40 m. hosszu és 15 m. széles kis molot épitettek s a Mária Terézia-hullámgátat is 100 m.-rel meghosszabbíttották s a bergudi öbölben a torpedo- és vegyészeti gyár közt, közel az isztriai határhoz felépíttetett 1893-94-ben 17,000 m2-nyi területen az államilag segélyezett nagy hajógyár egy 100 méter hosszú, 80 m. széles 1:25 hajlású siklóval; továbbá még 1894-ben az államvasutak pályaudvarának sürgős kibővíthetése czéljából a kőolajkikötőtől keletre feltöltöttek 650,000 forint külön költséggel mintegy 84,000 m2-nyi területet. Ezen 185időszakban épült még a Rudolf-molón a IX., X. és XII. sz. tárház mintegy 350,000 frt költséggel, a Magyar Leszámítoló és Pénzváltóbank nagy elevátora a Ferencz Szalvatorrakodóparton 360,000 frt költséggel, egy kisebb tárház a Rudolf-molo tövén és egy a tengerészeti hatóság palotája előtt, egy 100 m. hosszu és 50 m. széles zárt fahangár a borraktározás czéljaira a Mária Valéria-molon 27,000 frt költséggel, végül a Ferencz Szalvator parton egy kétemeletes kávéraktár 1894-ben 280,000 frt költséggel. Erre az időre esik a magyar kir. államvasutak új pályaházának építése 1890-ben, a kikötő és pályaudvar villamos világítási berendezése 1892-ben és a városi vízvezetékkel kapcsolatos kikötőbeli vízvezeték létesítése 1894-ben.
A kikötő teljes kiépítése ezzel még nincs befejezve, sőt már a legközelebbi jövőre kilátásba van véve a Brajdicza-farakodóhely kiépítése s ott egy külön fapályaudvar létesítése, továbbá a nagy kikötőben a Mária Teréziahullámgát meghosszabbítása 70 méterrel. Jelenleg épités alatt vannak és 1898 évi augusztus hó végére a következő munkák készülnek el:
a) a Mária Valéria mólótól nyugatra a kőolajkikötő felé egy 700 fmtr. hosszú partfalfeltöltés 4.45 hektár területtel, ugyanitt a régi naszádkikötő feltöltése s a feltöltés nyugati végén egy 50 m. hosszú és 25 m. széles uj naszádkikötő épitése;
b) a Bergudi-hajótelepen az úszódokk számára egy 150 m. hosszú és 60 m. széles kikötőmedencze, 80 m. hosszú hullámgáttal, 1-1 hektár feltöltéssel.
Fiume. - A világitó torony belseje.
(Keresztmetszet a toronynak régebbi, a Mária Terézia-molon volt elhelyezéséről)
(Eredeti rajz)
Épitésmód.
Az épitésmód, mely szerint a kikötő müvei létesültek, következőkben foglalható össze:
A partok, molok és hullámgát kisebb kövekből és kőtörmelékekből álló u. n. vegyes anyaggal töltetnek fel, melyből egy köbméterre mintegy 1600-1800 mm. esik. Ez képezi mindegyik építmény magvát, melynek vízalatti lejtői az elmosatás ellen 3.5 m vastagságban nagy kövekkel (darabonként 3.3-2 tonna súlyú), u. n. természetes zömökkel burkoltatnak. Ez a lejtő a 0 víz, vagyis a legalacsonyabb apály szine alatt 6.5-7.5 m. mélységben megszünik s onnan 186kezdve úgy a rakodópartok és molók, valamint a hullámgátak 6 m. magasságban 4 sor úgynevezett mesterséges zömből (az elhelyezés végett 0.3-2 oldalrovátkával ellátva) készült 3.7 m. vastag falból s onnan a 0 víz színe fölött 2.72 m. magas faragott kőfalazattal építtetnek. A mesterséges zömök terméskőből és santorinföldből a munkahelyen felépített 3.70 m. hosszu, 2 m. széles és 1.5 m. magas négyszögű terméskőtömbök. Ebbe a falazatba vannak beépítve a megfelelő kötőhánkák és oszlopok, valamint a szükséges lépcsők is. A hullámgátak a nyilt tenger felől védő fallal is el vannak látva s e mögött a hullámok megtörése czéljából a 0 víz alatti 5 m. mélységből a hullámfal tetejéig érő, darabonként 2.5-3 m3 5 tonna súlyú kövekből álló 3.5 m. vastag természetes zömburkolattal láttatnak el. Ez építményekhez a kőanyagot a Fiume környékén levő bányákban fejtik s részint nagy és kis hajókkal, részint kocsikkal szállítják a hely szinére. 1872-1894. év végeig beépítettek összesen 15,929,702.1 millió tonna, vagyis mintegy 9 millió köbméter követ, mely a következő bányákból került ki:
Ezen időszak alatt felhasználtatott ugyanis:

Feltöltési és kőhányási anyag | 15,929,702.1 tonna
Kiemelés és kotrás teljesittetett | 149,440.8 m3
Mesterséges zöm felhasználtatott a partfalak alapfalaiban | 153,518.9 m3
Ugyanott santorin- és cement beton | 22,174.3 m3
Burkolt és terméskőfalazat készült | 64,849.8 m3
Faragott kő elhelyeztetett | 6,605.9 m3
Kövezet készült | 88,577.0 m.2
Öntött vasalkatrész felhasználtatott | 339,209.9 klgr.
Kovácsolt vasalkatrész | 141,729.4 klgr.
Czölöpök | 1,467.7 m.3
Czölöp beverés volt | 13,136.5 folyóm.

A fiumei kikötő hullámgátja.
(Keresztmetszet.)
(Eredeti rajz)
A köveket a bányákban nagy és kis aknák, illetőleg tárnák segélyével fejtik, a robbantáshoz közönséges lőport, diorexint és dinamitot használnak. A nagy akna töltése 300-20,000 kgr. közt váltakozik, s az egy ily nagy akna segélyével robbantott anyag néha meghaladja a 60-80 ezer tonnát is. Az 1872-1893. időszakban a nagy kőbányák robbantási eredménye a következő volt:
1871.542,38 kis akna 477,491 kgr. robbantó anyaggal 3.925,777 tonna kő
415 nagy akna 1.151,848 kgr. robbantó anyaggal 2.939,609 tonna kő
A nagy aknáknál egy köbméter anyag termelésére átlag 0.39 kgr. robbantó anyag kellett.
A kikötő vízmélysége a rakodópartok és molók mellett 6.5-7.5 m., úgy hogy a legnagyobb tengeri hajók is a part mellé állhatnak s közvetlenül rakodhatnak, minélfogva Fiume az elsőrangú tengeri kikötők közé tartozik.
Magának a kikötőnek, a tárházak és egyéb felszerelések kivételével az építése 1873-tól 1894. év végéig összesen mintegy 20 millió forintba került.
Kikötő értéke.
A fiumei kikötő és berendezésének leltári értéke 1895. év végén a következő volt, még pedig:
a) ingatlan vagyon:

tengerészeti hatósági épület | 240.817 frt 80 kr.
kikötői tárak | 1,274.877 frt 97 kr.
kikötői épitmények | 16,511.108 frt 52 kr.
egyéb épületek | 65.975 frt 33 kr.
fénytornyok és világitók | 42.925 frt 48 kr.
kőolaj kikötői épitmények | 1,305.445 frt 16 kr.
kőolaj kikötői épületek | 34.792 frt 11 kr.
kikötői berendezések | 767.030 frt 77 kr.
Összes ingatlan vagyon | 20,242.973 frt 14 kr.

b) ingó vagyon:

hatósági épület berendezése | 12.281 frt 77 kr.
a révhivatal kezelése alatt álló szerek stb. | 383.695 frt 71 kr.
tárházi berendezések | 722 frt 65 kr.
muzeum és oktatási szerek | 29.204 frt 66 kr.
teng. akadémia berendezése | 17.684 frt 76 kr.
Összes ingó vagyon | 443.589 frt 55 kr.

Fiumei rakodópart a tárházakkal.
(Keresztmetszet.)
(Eredeti rajz)
Mindössze kikötői ingatlan és ingó vagyon 20,686.562 frt 69 kr.
Megjegyezzük, hogy a kikötőépitési alap által létesített feltöltések 2,529.678 frt 21 kr. értékben a m. kir. államvasútak pályaudvarának kiegészítésére szolgálván, a fennti értékben nem foglaltaknak, s hogy a kikötői épitmények kiegészitésére tárak és egyéb építkezések létesítésére, az 1895-1898. években 4,320.000 frt fog fordíttatni.
188Tárházak.
A tárházak pinczével vagy anélkül egy, illetőleg két emeletes vasvázas és vasfedelű kő- és téglaépítmények. Különös fontosságú ezek közt a Magyar Leszámítoló és Pénzváltóbank által 1890-ben épített gabonaelevátor, 62 tartánynyal, 12,000 tonna befogadó képességgel. Az elevátor az emeletig tégla-, azon felül faszerkezettel bír s hullámos bádoggal van borítva. El van látva a gabona tisztítására, szellőztetésére és osztályozására szolgáló gépekkel, melyek hajtására 6, egyenkint 20 lóerejű villamgép szolgál. A tengeren elszállítandó vagy érkezett áruk betározására a Zichy-molón, a Sanita- és Stefánia-parton, a Rudolf-molón, a kávétár beszámításával, 18 kikötői raktár épült, még pedig 4 ideiglenes fabarakk és 14 állandó tárház, összesen 42799 m2 területtel, melyek 4449 vasuti kocsirakományt fogadhatnak be. Ezekhez járulnak az államvasutak nagy tárházai 4881 kocsirakomány és az elevátor 1000 kocsirakomány befogadó képességgel; úgy hogy az összes tárházakban mintegy 10.000 vasuti kocsirakomány árú helyezhető el, s összesen évi 600,000 tonna árúforgalom lebonyolítását közvetíthetik. Ezek a tárak egyrészt úgy egymásközt, valamint az államvasutak pályaudvarával vasuti vágányokkal vannak összekötve, másrészt a hajóállások közvetlen közelében vannak, a mi az áruk ki- és berakását fölöttébb megkönnyíti.
Kőszállitó hajó.
(Keresztmetszet.)
(Eredeti rajz)
Épitmények.
A kikötők következő építményekből állanak:
A nagy kikötőben:
1. A külső hullámgát az u. n. Mária Terézia-moló, mely az egész kikötőt védi a hullámzás ellen s abban nyugodt vízállást biztosít, 12 m. széles, 347 m. hosszu.
2. A Mária Terézia-moló tövén egy 18 m. széles nyilás forgóhíddal, mely a nagy kikötőt összeköti a fakikötővel.
3. A keleti rakodópart 208 m. hoszszal.
4. A Lido-part 95 m. hoszszal és egy 45 m. hosszu, 15 m. széles kis molóval.
5. Az Adamich-molo 75 m. hosszu és 20 m. széles.
6. A Szápáry-part 180 m. hosszban.
7. A Sanita-rakodópart 147 m. hosszu.
8. A Zichy-moló 150 m. hosszu és 80 m. széles, 12,000 m2 területtel.
9. A Stefánia-rakodópart 250 m. hosszu.
10. A Rudolf-moló 210 m. hosszu, 80 m. széles, 16,800 m2 területtel.
11. A Ferencz Szalvator-part 360 m. hosszu.
12. A Mária Valéria-móló 120 m. hosszu, 80 m. széles, 9600 m2 területtel.
A naszádkikötőben 10 m. part, 80 m. hullámgát.
A kőolajkikötőben 340 m. rakodópart, 250 m. hullámgát.
A Baross Gábor-fakikötőben:
1. Hullámgát 420 m. hosszu, 12 m. széles.
2. Moló 110 m. hosszu, 30 m. széles, 3300 m2 területtel.
3. Keleti rakodópart 180 m. hosszu.
4. Északi rakodópart. 400 m. hosszu, 24,000 m2 területtel.
5. Két záró gát egyenkint 65 m. hosszu, 12 m. széles. Ezen kikötő rakodóhelyéül szolgál a Delta farakodóhely 142,000 m2 s a Brajdicza farakodóhely 45,000 m2 területtel.
189A Fiumara-csatornában 970 m. hosszu rakodópart.
Az összes rakodópart hossza: a nagy kikötőben 2730 m., a kőolajkikötőben 340 m., a naszád-kikötőben 90 m., a Fiumara-csatornában 970 m., a Baross-kikötőben 1270 m., a hajógyártelepen és a dokkmedenczében 375 m., összesen 1863 m.
A hullámgátak hossza: a nagy kikötőben 1347 m., a kőolaj-kikötőben 250 m., a naszád-kikötőben 80 m. a Baross-kikötőben 110 m., összesen 5765 m.
A nagy kikötő rakodópartjai mellett (a hullámgát kivételével) elhelyezhető 23 nagy gőzös és 5 kisebb parti gőzös, valamint 40 vitorlás hajó. A kőolaj kikötőben rakodhatik 6 hajó.
A Baross Gábor-fakikötőben elhelyezhető 9 nagy gőzös és 5 kisebb hajó.
A Fiumara-csatornában 80 parti vitorlás számára van hely. A nagy kikötőben azonban szükség esetén rnég több hajó is elhelyezhető, 12 bója segélyével két sorban levén a hajók felállíthatók; ezeken a belső bójákon felül van még 7 a hajók műveleteinek megkönnyítésére.
Az előkikötőben 10 bója van elhelyezve.
Vizfelület.
A kikötő vízfelülete a következő:

a nagy kikötőben | 41.8 hektár
a kőolaj kikötőben | 1.9 hektár
a naszád kikötőben | 0.1 hektár
a Baross kikötőben | 6.5 hektár
a Fiumara-csatornában | 1.7 hektár
Összesen | 52.0 hektár

védett vízfelület, ezenkivül 15.5 hektár előkikötő.
Feltöltések.
A feltöltött terület:

a nagy kikötőben | 12.03 hektár
a kőolaj kikötőben | 4.27 hektár
a Baross Gábor fakikötőben | 1.75 hektár
a Fiumara-csatornában | 0.58 hektár
a naszádkikötőben | 0.25 hektár
a Delta és a Brajdicza-farakodóhelyen és a pályaudvaron | 38.11 hektár
Összesen | 60.20 hektár.

Az ebből nyilt rakodásra szolgáló területen elhelyezhető összesen 6000 vasúti kocsirakomány árú.
Az árúknak a hajókba való berakása, illetőleg az azokból való kirakása czéljából 33 rakodóhíd áll rendelkezésre. Súlyosabb árúk rakodására 3 álló daru szolgál 1 1/2, 2, illetőleg 10 tonna emelő erővel. Ezeken kivül van a kikötőben egy nagy úszó gőzdaru 60 tonna emelő képességgel.
A hajók vontatása és veszélyben levő hajók kisegítése végett két állami gőzös áll mindig készen a kikötőben, melyek egyike, netaláni tüzveszély esetére, tüzoltó fecskendővel is fel van szerelve.
Vizvezeték és világitás.
A kikötő vizvezetéke 1894-ben létesült. Vizét az ugyanezen évben épült városi vízvezetékből kapja. Fel van szerelve megfelelő csapokkal, közkútakkal és tömlőkkel a hajóknak vízzel való ellátására.
A kikötő villamos világítása 1892. november 1-én nyilt meg. Az áramfejlesztő telep a pályaudaron van s onnan vezetik az áramot transzformátorok segélyével a lámpákhoz. A kikötők külső világítására 30 drb egyenként 12 ampères ívlámpa és 22 drb egyenkint 16 gyertyafényű izzólámpa 190szolgál. A tárházak szintén villamvilágítással vannak olyképen felszerelve, hogy minden 20 m2-nyi terület egy 10 gyertyafényű izzólámpával megvilágítható.
Ezenkivül a rakodó hajók belső megvilágítására 12 drb egyenkint 100 gyertyafényű hordozható izzólámpa szolgál. A világitó torony szintén villamvilágításra van berendezve s a párisi Lemonier czég által készített lencserendszerrel és időnkint erős tüzet mutató forgószerkezettel ellátott lámpája 20 tengeri mérföldre világít.
Kotróhajó a fiumei kikötőben.
(Saját felvételünk)
Zárókép

« Fiume időjárási viszonyai. Közli Héjjas Endre. | KEZDŐLAP Fiume és a Magyar-Horváth tengerpart Tartalomjegyzék | A magyar tengerészet. Írta doroszlai Denk Árpád. Adatokat szolgáltatott Kemény Ödön; felülvizsgálta és kiegészítette Solymásy Endre, gr. Batthyány Tivadar és Ossoinack Lajos. »