« Társadalom. Irta Winkler Lajos. | KEZDŐLAP Bihar vármegye és Nagyvárad Tartalomjegyzék | Irodalom és tudomány. Irta Kende János. »

355Törvénykezés Bihar vármegyében.
Irta dr. Dési Géza
Az ordáliák. A legrégibb mutatókönyv.
Tudvalevő dolog, hogy a hazai törvénykezés legrégibb emlékei Bihar vármegyéhez fűződnek. Az ú. n. váradi regestrum tartotta fenn azoknak az istenitéleti pöröknek (ordáliáknak) az aktáit, melyek az egyház magas tekintélye alatt Sz. László sirjánál a XII-XIII. században lefolytak. Minthogy ezekkel e műnek a vármegye történetét tárgyaló fejezete foglalkozik, az ősi igazságszolgáltatás e nagybecsű mozzanataira e helyütt nem terjeszkedünk ki.
Bihar vármegye levéltárában a legrégibb mutatókönyvet 1725-ből találtuk; czíme "Repertorium ex actis sedriarum civilium." A törvénykezés nyelve itt is latin. A II. József korabeli könyvek és iratok németül vannak vezetve. Ezeknek túlnyomó része azonban hiányzik.
Régi törvénykezési emlékek.
Bihar vármegye akkori alispánja, Pécsy Imre, II. József halála után a vármegye közgyűlésén azt az indítványt terjesztette elő, hogy a II. József császár korabeli összes iratokat semmisítsék meg, mert azok állandóan a nemzeti érzület arczulcsapását hirdetnék. Az indítványt a közgyűlés, gróf Teleki Sámuel adminisztrátor heves ellenzése daczára, viharos éljenzés mellett elfogadta s az iratokat Nagyváradon, a református templom előtt, a Körös partján megégették.
A megye levéltára igen gazdag nemességvitató perekben. A sok között is legérdekesebb Baranyi Miklós hiressé vált pere, melyet édes anyja, Ungvári Katalin indított meg, fia törvényességének elismerése végett, s mely majdnem 100 évig tartó perlekedés után eredményre is vezetett.
A régi magyar büntetőjog egyik legsúlyosabb büncselekménye a házasságtörés volt. "A kik ezen bünben találtatnak, azoknak mindkét nemen levőknek a piaczon hóhér által fejük levágassék."
Ennélfogva rettenetes vád volt valakire azt mondani, hogy vétkezett a köteles hűségben. A kit vádoltak, annak a feje koczkára volt téve. Ennek a vádnak a neve a törvényszéki krónikákban zavagy volt. Ha a vád nem volt igaz, ha a pletykamondó nem tudta azt bebizonyítani, akkor a rágalmazóra nagy büntetést szabtak, - annak a "nyelve tőből levágassék."
Később ezt a törvényt annyiban szelidítették, hogy a nyelvkivágás helyett a hóhér lakatot csukjon a rágalmazó kihúzott nyelvére s úgy vezesse végig az utczán a nép szemeláttára. S ezt a törvényt nagyon szigorúan megtartották.
Ha egy nő megtudta, hogy őt valahol társaságban vétkes szerelemmel gyanusították, sérelmét biró elé vitte. A biró kikérdezte a terhelő tanúkat, a mire a vádlott a maga tanúit hallgattatta ki. Erre a tanúk szavahihetőségének megállapítása vagy lerontása következett. Minden egyes tanúnak az életét bírálat alá vették; újabb tanúk kihallgatásával esztendőkig eltartott egy ily becsületkereső proczesszus.
Baranyi Miklós feleségét, Ungvári Katalint valaki a hatóságnál azzal vádolta, hogy egy patikáruslegénynyel szerelmi viszonyt folytat. Az asszonyt tömlöczre vetették és elitélték, azzal az indokolással, hogy a vádlottak "nem 356gondolván Isten parancsolatjával, sem az ország törvényeivel, sem a mindennapi példákkal, mely szerint a bűnösök meg szoktak büntettetni, az ő testöket fajtalanságra adták, mely ezekből kitetszik: hogy az asszony a férfiunak ajándékban tükröt, pecsételt leveleket, pénzeket küldözött, kertekben, mezőkben vele sétált, nevetkezett, imitt-amott vele nappal s estve suttogott, a legényt férjének megölésére késztette, végre a kamarájában elrejtette. Azért, mivel az asszony férjéhez való hite s kötelessége ellen, máshoz adta magát, a legény felebarátjának házát megfertőztette, Isten törvénye szerint mindkettőnek feje hóhér által üttessék le, másoknak rettentő példájára, nekiek illendő és érdemlett büntetésökre".
Az itéletet nem hajtották végre, mert a közvélemény oly hangosan zúdult fel a vádlott nő ártatlansága mellett, hogy szabadlábra kellett őt helyezni. A férfi megszökött a tömlöczből. Ungvári Katalin, a református hitű nő, hitvesi becsülete és fia törvényességének elismerése végett a pápához fordult segélyért. S a pápa a kalocsai szentszéket delegálta az ügy megvizsgálására. A szentszék Baranyi Miklós ellenében megállapította, hogy Ungvári Katalin a hitvesi hűség ellen sohasem vétett s Miklós fia törvényes szülött, a ki jogositva van a Baranyi nevet viselni. Ezt az érdekes pert különben Jókai Mór koszorus regényirónk is feldolgozta.
Nagyvárad. - A kir. tábla és a főügyészség.
Saját felvételünk.
1848.
1848-ban a megyei törvényszék működését ideiglenesen felfüggesztették s helyébe katonai bíróság lépett. Ez a biróság tárgyalta Sárosy Lajos Gyulának híressé vált sajtóperét, melyet az "Arad és vidéke" czímü politikai napilapban megjelent s a krinolinról szóló tréfás verse miatt inditották ellene. Az egész tárgyalás jellemző az akkori viszonyokra. A vers tartalma teljesen ártatlan, s csak az 1849-ki gyászos politikai helyzet érteti meg velünk, hogy szerzőjének ezért tizennyolc havi börtönt kellett elszenvedni.
Sárosy, a ki a szabadságharcz kitörésekor a pesti váltó-törvényszék elnöke volt s otthagyta elnöki állását, hogy mint honvéd hazájáért harczoljon, ezt a sajtóperét megelőzőleg, "Arany trombita" czímü verséért 4 évi várfogságot szenvedett s ezt Königgréczben ki is töltötte; két évet vizsgálati fogságban ült. Eleinte verséért a vádhatóság felségsértésért kérte elitélni s ezért mondták is ki bűnösnek. A kik, ezt az inkább frivol, mint politikai hátterű verset ismerik, érthetetlennek tartják, hogy miként lehetett abból felségsértést kimagyarázni.
357A törvénykezés átalakításának kora.
Hazánk törvénykezésének átalakítási munkájában Bihar vármegye is élénk részt vett és az 1825-1848 közötti reformkorszakban a megye követei mindig az elsők között küzdenek. 1842-ben a vármegye közgyűlése elfogadta Szatmár-megye átiratát a polgári és büntető törvény új szerkezete, esküdtszék felállítása, a faggató per megszüntetése, a vádpör behozatala iránt s követeinek utasításul adta, hogy ez intézmények megvalósítását az országgyűlésen követeljék.
Beőthy Ödön neve reprezentálja ez időben Bihar vármegye táblabírói életét. Ismeretes az ő nagyszabású politikai szereplése. Mint szabadelvű katholikus, az országgyűlésen a protestánsok ügyéért együtt küzd Deák Ferenczczel. Mikor a javaslat a főrendek ellenzése miatt nem tudott törvényerőre emelkedni, akkor tette Beőthy azt a nevezetes kijelentését: "a leányzó nem halt meg, csak aluszik". Nemsokára ezután Bihar-megye alispánjává választották s mint ilyen, elnöke volt a megyei törvényszéknek s mint itélőbíró a legjelesebb jogászok egyike volt.
Nagyvárad. - A törvénykezési palota.
Lojanek J. felvétele.
Beőthy mellett Csengeri Imrének volt ez időben mint bírónak fényes neve. Bátyja Csengery Antalnak, hosszú ideig Bihar-megyének aranytollal kitüntetett főjegyzője, a megyei törvényszék tagja, 1869-től a honvédelmi miniszteriumban tanácsos; ebben az állásában törvénytudományával és szervező tehetségével tünt ki, s igazságügyi törvényeink szerkesztésében tevékeny részt vett.
Szacsvay Imrét említjük még fel e korszak nagynevű férfiai közül. Jogakadémiára Nagyváradon járt s 1839-ben mint Beőthy Ödön irnoka a pozsonyi diétán is részt vett. Ennek befejeztével ügyvédi vizsgát tett s Váradon irodát nyitott. 1848-ban Nagyváradon országos képviselővé választották és a ház jegyzője lett. Mint ilyen aláírta az 1849. április 14-én kibocsátott függetlenségi nyilatkozatot, a mit életével fizetett meg.
A kir. törvényszék 1871-ben.
A megyei törvényszéket 1871-ben váltja fel a kir. törvényszék.
Bittó István igazságügyminiszter 1871. deczember 20-án kelt leiratával szervezi a nagyváradi kir. törvényszéket és a megyei járásbiróságokat. A törvényszék elnökévé Gyalókay Lajost nevezték ki, bírákká a következőket: Stettner Lajos, Gyöngyössy Lajos ügyvédeket, Hajdu Ferencz debreczeni vegyes bírósági ülnököt, Veres János, Szikszay Dániel, Miskolczy György, Szilágyi Ferencz, Olasz Gyula biharmegyei törvényszéki ülnököket, Jelentsik István Nagyvárad városi tiszti ügyészt, Nagy Ödön biharmegyei törvényszéki 358ülnököt. A felsoroltak közül Olasz Gyula és Jelentsik István ma is tagja a nagyváradi kir. törvényszéknek, Nagy Ödön pedig a budapesti kir. kereskedelmi és váltótörvényszék elnöke.
Ritoók Zsigmond, a kir. tábla elnöke.
A járásbiróságok 1871-ben.
A megyében 6 járásbiróságot szerveztek és pedig Nagyváradon, Nagy-Szalontán, Berettyó-Ujfaluban, Margittán, Tenkén, Élesden. A bírói személyzet következőképen állíttatott össze:
Nagyváradi kir. Járásbíróság: járásbíró: Bulyovszky József szolgabíró, ma Nagyvárad polgármestere; albírák: Csathó Ferencz Nagyvárad városi törvényszéki tanácsos, ma a szegedi itélőtábla elnöke; ezt megelőzőleg tanácselnök volt a kir. kurián; Molnár Jenő szolgabíró; Göndöcs László aljegyző. Nagy-Szalontán, járásbíró: Cseresnyés Sándor szolgabíró; albírák: Gyalókay János szolgabíró: Nagy Károly biharmegyei törvényszéki ülnök. - Berettyó-Ujfalun: járásbíró: Szacsvay Sándor törvényszéki ülnök; albírák: Fényes Endre megyei aljegyző, Mezidradszky Miksa megyei esküdt. - Margittán: járásbíró: Schenk Emil ügyvéd; albírák: Szűts Lajos megyei törvényszéki aljegyző, Schável Károly joggyakornok a debreczeni váltó-törvényszéknél. - Tenkén. járásbíró: Sztupa Ignácz ügyvéd; albírák: Lengyel Károly telekkönyvvezető, Heppes Antal megyei esküdt. - Élesden, járásbíró: Müller Ferencz, megyei törvényszéki ülnök, albirák: Mihályházy Kálmán alispáni fogalmazó, Örley Béla biharmegyei esküdt.
Jóllehet azelőtt Debreczen is Bihar vármegye területén feküdt, ennek törvénykezési viszonyaira nem terjeszkedünk ki, miután azokat e város monografiájában fogjuk feldolgozni.
A vármegye törvénykezésének történetében jelentős az 1891-ik esztendő, a kir. táblák deczentralizálásának időpontja. Zádor Gyulát nevezték ki a tábla elnökévé, ki azonban alig fél évig viselte e tisztet; utódja a tábla mai elnöke: Ritoók Zsigmond lett. Egyike Magyarország legnagyobb nevű jogászainak, legpuritánabb férfiainak. A táblák deczentralizálásáig ügyvéd volt Nagyváradon és hosszú ideig a nagyváradi kamara elnöke.
A kir. itélőtábla.
A kir. itélőtábla hatásköre kiterjed az aradi, gyulai és nagyváradi kir. törvényszék területére.
Elnöke: gálszécsi Ritoók Zsigmond kir. tanácsos; tanácselnök: Mechigy Mihály; bírák: Urbán Adolf, Dobosffy Alajos, Poynár Dénes, Czwekk Kálmán, Molnár Géza, Tóth Imre, Imrik Péter dr., Bócz Géza, Harmathy Károly, Lehoczky Lajos, Balogh Samu, Bige Gyula, Plopu György dr., Bary József; elnöki titkár: dr. Sereghy József; tanácsjegyzőkül berendelt albírák: Biszterszky Elemér, Fekete Izidor; törvényszéki jegyző: Jankovich Tihamér; aljegyző: Szabó Győző; segédhivatali igazgató: Borza Béla.
Kir. törvényszék.
A nagyváradi kir. törvényszék elnöke: Nagy Ferencz; bírák: Jelentsik István táblabiró, Millye Gyula táblabíró, az esküdtbiróság elnöke. Olasz Gyula, Fassie Pál, Mihályházi Kálmán, Nagy József, Pallay Jenő, Grám Sándor, dr. Szentléleki László, Péter Gyula, Kepes László Miklós, Geleta Géza, Bőhm Jenő, Kiss András, Ember Géza, Nizsalovszky Endre, Dobozy György; albírák: Baróthy Pál, Hraball Ottó, Máthé György dr., Kérchy Péter, Thury Endre dr.; kereskedelmi ülnökök: Kaufmann József, Huzella Gyula, Farkas Izidor, Hoványi Géza, Moskovits Mór, ifj. Weisz Gábor; jegyző: Wawrek Kálmán, Hermann Aladár; irodaigazgató: Ponorán Lukács, telekkönyvvezetők: Kolthay Győző, Juricskay László, Moldoványi Iván; betétszerkesztő: Ebert Lajos; törvényszéki és fogházorvos: dr. Grosz Menyhért; tolmácsok: dr. Sonnenfeld Zsigmond, Nesztor József, Papp János, Ardeleán Jusztin.
Kir. járásbiróságok.
Nagyvárad városi járásbiróság: vezető: Velyáczky Gyula táblabíró; bíró: Kovács Jenő járásbíró; albírák: Eperjessy Ferencz, Kiss Béla dr., Bessenyey Elemér. - Nagyvárad vidéki; vezető: Móré Pál dr. táblabíró; albírák: dr. Perczel Adolf, dr. Mikó Gyula, Marosi Endre. - Belényesi, vezető: Benedek László táblabíró; albírák: Poynár Jánod dr., Nagy Kálmán dr., Petrovics Ferenc, Lukács Lajos. - Berettyóujfalvi, vezető: Huberth Ottó; albírák: Vinnay Árpád dr., Gubicza Ádám, Kiss Rezső. - Élesdi, vezető: Pop Aurél; albírák: Starosolszky Ödön, Nagy Dezső. - Magyar-csékei, járásbító: Seemayer Béla dr.; albíró: Pogány Menyhért. - Margittai, 359vezető: Csulyok Béla dr.; albírák: Maurer László dr., Gruden Dezső, Máthé József, Tolnai István, Halász Gyula. - Nagy-Szalontai, járásbírák: Kovács Károly, Farkas Gerő; albírák: Beszedits Dezső dr., Máró István, Buday Antal, Pokorny László. - Sékelyhídi járásbíró: Fényes Endre; albírák: dr. Várkonyi Gábor, Halász Zsigmond, Olasz József, Pap Kálmán, Valentin Károly. - Tenkei, járásbíró: Toperczer Sándor dr., albírák: Madarász Kálmán dr., Stacho Szevér, Szabó Zoltán. - Vaskohi, vezető: Aszalay Sándor; albíró: Kállay Salamon.
Főügyészség és ügyészség.
Nagyváradi kir. főügyészség. Főügyész: dr. Tassy Pál, helyettese: Kurovszky Ferencz.
Kir. ügészség Nagyváradon. Ügyész: dr. Nagy Géza; alügyészek: Lázár Márton, Korn Lajos, Vámosy Mihály, Gáthy Bálint; fogházfelügyelő: Baranyi Zsigmond; orvos: dr.Grósz Menyhért.
A rabsegélyző egyesület.
E fejezetben fel kell említenünk a nagyváradi és biharmegyei rabsegélyző egyesületet, mely 1881. október 9-én alakult meg Gyöngyössy Lajos elnöklete alatt és 20 éves fennállása alatt az ország más hasonczélú egyesületeit, a budapesti kivételével, a segélyezés nagy méreteivel túlszárnyalta. Czélja a letartóztatásból elbocsátott vagyontalan vizsgálati foglyoknak és elitélteknek a polgári életbe való visszatérést megkönnyíteni. Működési köre a nagyváradi kir. törvényszék területe; a segélyezés módja valláserkölcsi, elemi és gazdasági oktatás, munkaközvetítés, munkaeszközökkel való ellátás, munkaanyagok beszerzése, hajlékkal és élelemmel való ellátás, készpénz-segélyezés. A segélyezés és felügyelet legalább 6 hóig és legfeljebb egy évig tart.
Az egyesület elnöke Szabó József nagybirtokos, alelnöke dr. Nagy Géza kir. ügyész, titkára Korn Lajos kir. alügyész, a ki mióta az egyesület titkári tisztét viseli, megyeszerte a legnagyobb buzgalmat fejti ki a szerencsétlen, segélyre szoruló, kiszabaduló rabok érdekében. Legutóbb 122 egyént részesített segélyben az egyesület. Vagyona 34,565 korona.
A jogakadémia hatása.
Jogéletünkben előkelő és sokszor vezető szerepet játszott a Mária Terézia által alapított jogakadémia. Tullépné e közlemény keretét az akadémia történetének részletes ismertetése, melyről más helyen van szó. Itt csak hazánk kulturális és jogéletében fényes szerepet játszó néhány férfiut emlitünk fel vezető tanárai közül; igy Tokody Györgyöt, Bihar vármegye országgyűlési követét 1812-ben. Később megyei törvényszéki elnök, majd tankerületi főigazgató lett. Gedeon László, Laicsák Ferencz, Lonovics József, Fogarassy Mihály, Horváth Mihály, Hoványi Lajos igazgatók nevét is megörökítette a krónika, mint korunk kiváló alakjait.
Ma Bozóky Alajos áll az intézet élén. Az intézetnél működött tanárok közül Kautz Gyula, Földes Béla, Zsögöd Benő, Nagy Ferencz, Nagy Ernő fényes neveit említjük még fel. Mindegyik egy-egy nagy lépést jelent a magyar jogtudomány terén. A jelenlegi tanári kar a következő: dr. Persz Adolf, dr. Molnár Imre, dr. Magyary Géza, dr. Hoványi Gyula, dr. Nagy Ernő, dr. Németh Gyula, dr. Károly Irén és dr. Baróthy Ákos.

« Társadalom. Irta Winkler Lajos. | KEZDŐLAP Bihar vármegye és Nagyvárad Tartalomjegyzék | Irodalom és tudomány. Irta Kende János. »