« HEVES VÁRMEGYE GAZDASÁGI VISZONYAI. | KEZDŐLAP Heves vármegye Tartalomjegyzék | TÖRVÉNYKEZÉS. Irta Csutorás László dr. »

271KÖZEGÉSZSÉGÜGY.
Irta Turtsányi Gyula dr. A parádi gyógyfürdő ismertetése. Bréhm János dr. adataiból
A közegészségügy rendezéséről szóló 1876. évi XIV. t.-cz. megalkotásáig hazánkban és így e vármegyében is, vajmi kevés gondot fordítottak a közegészségügy megoldására, gondozására, illetőleg fejlesztésére. Csakis ettől az időponttól kezdve történtek országszerte közegészségügyi intézkedések. Azok a veszedelmes betegülések és járványok, melyek hazánkat a multban érintették, e vármegyét sem kímélték meg. Az országszerte dúló veszélyes járványok - az ázsiai kolera, pestis - e vármegyéből is számos áldozatot követeltek. II. Rákóczi Ferencz szabadságharczát is a hadseregében dúló pestis bénította meg és sokat szenvedett hazánkra végzetes lefolyásúvá tette. A fejedelem tarnaörsi nagy táborát majdnem teljesen megsemmisítette; ott veszett el generálisainak legvitézebbje: a vakmerő Vak Bottyán János is.
Kolera-járvány.
A százados tétlenségből az 1892-93. évi országos kolera-járvány ébresztette fel a legfelsőbb hatóság intéző köreit. Az akkori belügyminiszter vaskézzel és akarattal vette fel a harczot a hazánkat fenyegető vész ellen. Nagy kitartással és erős fegyelemmel sikerült is az országban az ázsiai rém hatását szűk mederbe terelni s pusztítását a legkisebb méretre leszállítani. E vármegyében a tiszamenti községekben 1893 augusztus hó első napjaiban észlelték az első koleraeseteket. Az éjszaki vármegyékben dúló bajt Heves vármegyébe a faúsztatással foglalkozó rusznyák lakosság hurczolta be. A rusznyákok közül sokan tutajozás közben haltak el s hulláikat a Tiszába vetették. A beteg tutajosok a vármegye tiszamenti községeiben kikötöttek s a hol tanyát ütöttek, a baj mindenütt fellépett. A tiszafüredi járásban Tiszafüred, Örvény, Nagyiván, Poroszló, Sarud, Tiszanána, Kisköre, a hevesi járásban Pély és Tarnaméra községeket fertőzték meg. S míg egyes községekben csak egy-két esetre szorítkozott a baj, addig Sarud községben - a község lakosságához képest - aránylag nagy terjedelmet öltött. Megbetegedett összesen 151 egyén, meghalt 58, gyógyult 93. Halálozási százalék 37.74%, gyógyulási 61.59%. A fertőzött községek lakosainak száma 28.083 volt. Ezer lakosra 5.37 betegülés jutott. Sarud lakossága 2804 volt; megbetegedett 81 egyén. 100 lakosra 2.9 betegülés jut. Meghalt 23. A község 340 háza közül fertőzve volt 63: azaz 18,56%.
A tudomány s a mai ismeretek keretébe teljesen beillettek az akkori óvóintézkedések. A legfertőzöttebb községet - Sarudot - zár alá vették s a baj elfojtására kiadott belügyminiszteri körrendeletet teljes egészében és minden irányban végrehajtották. Csakis e szigorú óvóintézkedéseknek tulajdonítható, hogy a baj - a mult járványokhoz képest - kis területre szorítkozott s aránylag kevés áldozatot követelt.
Kedvező egészségi viszonyok.
Heves vármegye lakossága színmagyar s aránylag jómódú. Lakóházaik, udvaraik eléggé tiszták. Élelmezési viszonyai jók. Kereset mindenütt akad, s az utóbbi évek szocziális mozgalmai megélhetését minden tekintetben biztosították. Az eléggé jó életmóddal okozati összefüggésben áll, hogy a vármegyében a születési arányszám igen magas; sok helyütt: 44-46. A halálozási arányszám azonban szintén oly magas, hogy a szaporodási arányszám átlag véve: közepes. A halálozási arányszám magas voltát az óriási gyermekhalandóság okozza. Igen sok gyermek hal el egy éven belül. S e nagy halandóság oka nem 272az időnként föllépő s gyermekpusztító járványoknak, hanem évről-évre a gyermekek között tömegesen előforduló gyomor- és bélhurutnak rovására irandó.
Tüdővész.
Tapasztalat bizonyítja, hogy a földmíves-osztály gyermekeit nem gondozza eléggé. Régi, százados, elavult szokásoknak hódol s az orvosi segélyt csakis végső esetben veszi igénybe. A nép életmódja - különösen a fiatalságé - olyan, hogy egészségére határozottan nagy mértékben káros. A szertelen szesz- és pálinka-ivás, a kocsmázás és duhajkodás már kora ifjúságában erősen megtámadja szervezetét s ellentálló erejét csökkenti. Ennek tulajdonítható, hogy a tüdővész, különösen a földmíves- és iparos-osztály körében, évről-évre nagy pusztítást visz végbe s tekintettel a jelenlegi viszonyokra, a baj napról-napra több áldozatot követel. Mindaddig, míg az államhatalom teljes erélylyel, tekintélyes áldozattal, a társadalommal karöltve, nem egyesül a baj leküzdésére, addig a tüdővész pusztításának még szórványosan sem vethető gát.
Kórházak.
Heves vármegyében a két rendezett tanácsú városban a szeretet több maradandó becsű intézetet emelt az emberiség szenvedéseinek enyhítésére. Egerben a betegápolással foglalkozó magyarországi irgalmasrend a régi s a mai kor igényeinek egyáltalában nem megfelelő kórház helyett, egy teljesen új, modern kórházat emelt. Korridor-pavillon rendszerben épült a férfi elmebetegosztály, valamint a közönséges betegek osztálya. A néhány száz ágygyal fölszerelt két hatalmas épületet központi fűtéssel, szellőztetéssel, vízvezetékkel, fürdőkkel s a kórtermeket, folyosókat hézagmentes burkolattal látták el. Teljesen külön osztály van a fertőző, ragályos bajok részére. A kórház berendezése a legmesszebbmenő igényeknek s kívánalmaknak is megfelel. A rend ezidőszerinti magyarországi kormányzója: Thuróczy Kornél s az egri rendház ezidei perjele: Stészel Sándor nevéhez fűződik a korszakotalkotó alkotás. Fáradhatlan ügybuzgalmuk, tevékenységük s emberszeretetük tette lehetővé, hogy a vármegye székvárosában - több mint hétszázezer korona költséggel - ilyen monumentális mű épülhetett, a szenvedő emberiség kínjainak enyhítésére.
Egerben a női közönséges betegek, valamint elmebetegek fölvételére szolgál az úgynevezett Női alapítványi kórház, mely az irgalmasrend kórházához hasonlóan magánkórházjellegű. Az épületek, a berendezés stb. egyáltalában nem felelnek meg a mai modern hygiénia követelményeinek. Remélhető, hogy a mai női kórház helyett rövid idő alatt egy modern kórház fog épülni.
Gyöngyös r. t. városban 1838-ban, magánosok alapítványaiból alapított egy kisebbszerű, 6 ágygyal felszerelt kórházat a halhatatlan emlékezetű Vezekényi (Horner) István dr. városi orvos. Határtalan ügybuzgóságának, munkaképességének s önzetlen tevékenységének köszönhető, hogy kisded kórháza egyre tovább fejlődött, s a mikor a sok fárasztó munka 1887-ben a közpályáról visszavonulni készteti, már akkor hatalmas alkotást hagyott örökségül méltó utódjának, Koller János dr. jelenlegi igazgató-főorvosnak. Bámulatra méltó az a kitartás, ügyszeretet, szakértelem, melylyel Koller János dr. dicső elődjének munkáját folytatta s befejezte. A gyöngyösi alapítványi nyilvános közkórház, mely 1838-ban, vagyis 70 év előtt 6 ágygyal kezdette szerény működését, ma 600 felszerelt ágyat bocsát a szenvedő emberiség szolgálatára. A közönséges betegek fogadására szolgál 13 kórterem, 200 ágygyal; a női elmeosztályon van 10 kórterem 200 ágygyal. Fertőző betegek elkülönítésére 2 kórterem: 20 ágy. Férfi elmeosztály: 15 kórterem: 200 ágygyal. Korridor-pavillon-rendszerben épült emeletes épületek, ezenkívül a sok melléképület, a segédorvosi, ápoló- és szolgaszemélyzet lakásai, a tiszti személyzet épülete stb. fényes tanúbizonyságai annak, hogy kitartó szorgalommal még a mai anyagias korban is maradandó értékűt lehet alkotni. A közkórház alapkövét Vezekényi István dr., a nemes emberbarát tette le s erre maradandó művet emelt Koller János dr., kiknek neve kitörölhetlen betűkkel lesz bevésve a vármegye történetébe.
Meleg források.
Megemlítésre méltó még a vármegye székvárosának úgynevezett kincsei, a közömbös hévvíz jellegű források. A török hódoltság idejében a források nagy részét elfoglalták és török jellegű, íves, szilárd épületet emeltek föléjük. Az egykori egymedenczés fürdőhelyiséget a török hódoltság után több részre osztották. A fürdő, valamint a hozzá tartozó szabad uszoda, ez idő szerint az egri érsekség tulajdona.
273PARÁD GYÓGYFÜRDŐ.
Fekvése.
Heves vármegye északnyugati részén fekszik, 200 méter magasságban a tenger színe fölött, az éjszaki szélesség 47°53'-48°,és a keleti hosszúság 37°451'-38°12' között, a mátrai vasútvonal Parád nevű állomásától 1/4 órányira, a Mátra hegység parádi völgyének keleti bejáratánál.
A gyógyhelyet lombos tölgy- és bükkfaerdők környezik, éjszakról a Fehérkő és Jámbor hegy védi a zord éjszaki szelektől, dél felől a Mátra hegységnek félkör alakban elvonuló láncza veszi körül.
A fürdővel szemközt, a parkon átvonuló Tarna patak jobb oldalán, százados tölgyekkel borított fennsíkon áll a tulajdonos, gróf Károlyi Mihály kastélya, honnan a 6000 hold kiterjedésű egész vadaskert belátható, melynek hajlataiban, árnyas szakadékaiban és völgyeiben mérföldekre terjedő sétaútak vezetnek.
A Mátra legmagasabb pontja az 1010 méter magas Kékes, melynek fennsíkján a magyar turista-egyesület Mátra osztálya 20 méter magas messzelátótornyot emeltetett; innen és a tőle keletre fekvő Saskő szikláról gyönyörű kilátás nyílik az egész vidékre: kelet- és délfelé az Alföld végtelen rónaságára, éjszak- és nyugatfelé Gömör, Zólyom és Nógrád vármegyék hegycsoportjaira; a távolban pedig a Kárpátok bérczei alkotják a hátteret.
Éghajlat.
Parádot mindenütt a középhegység lomberdő-borította barátságos zöldje környezi. Éghajlata tehát enyhe hegyvidéki, mérsékelten meleg légkörrel, a nyári hónapokban 742.2 milliméter közép légnyomással, és májustól szeptemberig +19°C. középhőmérséklette. Légköre rohamos hőváltozásoknak nincs kitéve, teljesen pormentes és a zord éjszaki szelektől védett. A légáramlat nyugatról kelet felé halad, de ezt is a környező magaslatok erejében meggyöngítik.
Története.
A parádi gyógyfürdő alapját 1778-ban egy társaságtól alapított timsóbánya vetette meg, mely működését 1812-ben a timsó főzéséhez szükséges fa drágasága miatt kénytelen volt beszüntetni.
A bányában dolgozó munkások közül néhányan, a kik bőrkiütésekben, alszárfekélyekben szenvedtek, mintegy ösztönszerűleg kísérelték meg az aknákban meggyűlt vizet szenvedéseik enyhítésére fölhasználni, s midőn annak jó hatását tapasztalták, a víz gyógyerejének híre csakhamar elterjedt a környéken. Alig telt el néhány év, s már nemcsak a közeli falvakból, hanem a távolabb eső vidékekről is kezdtek ideseregleni a betegek, úgy hogy 1798-ban, midőn Kitaibelt, a budapesti egyetemen a vegytani tanszék mellett alkalmazott adjunktust az ország ásványvizeinek tanulmányozásával bízták meg s ő e czélból a Mátra vidékét is fölkereste, itt már néhány lakószobát és fürdőkádat talált. Ő volt az első, a ki a parádi ásványvizeket vegyelemezte, és tapasztalatait a "Literarischer Anzeiger für Ungarn" czímű folyóirat 1799. évi február és márczius havi füzeteiben közölte.
Ez időben a fürdőnek még nem volt állandó orvosa, s a betegeket az egri és gyöngyösi orvosok látták el a szükséges tanácsokkal. Közülök különösen Doszlern Károly megyei főorvos és Keszlerffy János hevesmegyei sebész érdemelnek említést. Az első, 1813-ban, a "Literarischer Anzeiger für Ungarn" május havi füzetében tette közzé tapasztalatait, az utóbbi pedig kéziratban hagyta hátra tanulmányait a timsós-vasas vizek gyógyító hatásáról.
A fürdővendégek szaporodásával történtek ugyan némi bővítések és javítások, de korántsem olyanok, mint a milyent a fürdő kiváló gyógyhatása megkívánta volna; míg végre Ullmann Móricz és Kaan Samu, kik a herczeg Grassalkovics-féle debrői uradalommal együtt Parád fürdőnek is zálogbirtokosai 274lettek, áldozatot nem kímélve, 1827-ben az égvényes-kénes forrásnál, Cseviczénél, 1829-ben pedig a timsós-fürdőnél építettek fürdő- és lakóházakat, a fürdő vezetését egy uradalmi tisztviselőre bízták, a források fölé pavillonokat emeltek, azok környékét fasorokkal övezték és minden irányban gondoskodtak a fürdővendégek kényelméről. A gyógyvizeket újból vegyelemeztették Meiszner akkori híres bécsi vegyészszel, és rendes fürdőorvost alkalmaztak. Ily nagyméretű átalakításokkal Parádot Magyarország elsőrangú fürdői közé emelték. Ennyi áldozat meg is hozta gyümölcsét, a mennyiben a fürdő virágzásnak indult, s oly látogatottságnak örvendett, a minővel abban az időben csak kevés fürdő dicsekedhetett. A fürdőnek e fényes korszaka a negyvenes évekig tartott, a midőn ismét hanyatlani kezdett, a minek oka az akkori fürdőorvos, Erdey Pál véleménye szerint abban rejlett, hogy a betegek nem találták meg a szükséges nyugalmat, s a szórakozás végett összesereglett vendégek egy töredékének szilaj mulatozása elriasztotta onnan az üdülni, gyógyulni vágyó betegeket.
Az ötvenes évek elején a látogatottság ismét növekedett, a mi arra indította a fürdő tulajdonosát, gróf Károlyi Györgyöt, hogy 1854. évben a vendégek befogadására új vendégházat emeltetett s a fürdőt állandó gyógyszertárral látta el. 1857-ben a vastimsós ásványvizeket Kletzinszky Vincze bécsi vegyész újból elemezte, 1861-ben pedig Felletár Emil, országos vegyészt bízták meg a Csevicze égvényes-kénes forrás elemzésével; ugyancsak ez évben szaporították a fürdőszobák számát s 1865-ben a fürdővíz összegyűjtésére nagy térfogatú vízmedencze készült, a fürdő alatti völgyrészt pedig parkírozták. 1868-ban a fürdőnél postaállomást nyitottak, s a megyei hatóság mérsékelt gyógy- és zenedíj szedését engedélyezte.
1870-71-ben egy 28 lakószobás díszes vendégházat emeltek, a fürdőszobák számát ismét 14-el szaporították és társalgó-termet rendeztek be. 1881-ben a Csevicze-forrás mellett lévő fürdőházat lebontották s most helyét a gyönyörű park közepén özv. gróf Károlyi Györgyné rennaissance-stílben épült Sasvár nevű kastélya foglalja el, mely Ybl Miklós remeke.
1882-83-ban Parád akkori tulajdonosa: gróf Károlyi Gyula a fürdőtelep mögötti kopár hegyet, mely a községi lakosok tulajdona volt, kisajátította, befásította és sétaútakkal látta el. Ugyanez évben a vastimsós forrásokat és a Clarisse vasas savanyúvíz-forrást Lengyel Béla dr. budapesti egyetemi tanár vegyelemezte. 1884-ben a fürdőt meteorológiai eszközökkel látták el, s az alsó park nyugati végén tejcsarnokot nyitottak.
A gyógyfürdő fejlődésének nagy lendületet adott az 1887-ben a forgalomnak átadott mátrai vasút, melynek egyik állomása Parád lett; ezáltal nemcsak a kocsin való hosszas és fárasztó utazás szünt meg, hanem Parád minden irányból könnyen fölkereshető gyógyhelylyé is vált.
Midőn 1891. évben a fürdő gróf Károlyi Tibor kezeibe került, mint a fürdő rendelkező gondnoka, átlátta azt, hogy Parád csak úgy foglalhatja el azt a helyet a hazai fürdők sorában, mely forrásainak kiváló gyógyhatásánál fogva méltán megilleti, ha azt az európai igényeknek minden tekintetben kielégítő berendezéssel látják el: ezért elhatározta a fürdő teljes átalakítását.
Legelső sorban kisajátította a fürdőtelepen szétszórva fekvő s a gyógyfürdő fejlődését gátló rozzant magánépületeket, ezeket lerontatta s helyökre nagyszerű szállodákat építtetett. 1892-ben épült egy díszes vendéglő, melyet födött sétány köt össze az Ybl-szállóval és a fürdőépülettel és ezenkívül új olvasó-termet rendeztek be. 1893-ban készült el a nagyszabású Erzsébet-szálló, a Juliette-lak, Turista-ház, a hidegvíz-gyógyintézet; az egész fürdőtelepet vízvezetékkel és csatornákkal látták el és postát és távírót is nyitottak.
Ilyen változásokon ment át rövid néhány év alatt a gyógyhely. A régi fürdő nincs többé; helyét új, a modern igényeket mindenben kielégítő gyógytelep foglalja el, méltó helyet követelve magának Magyarország elsőrendű fürdői között.
Ásványvizei.
Ebben az alig 9 kilométer hosszú völgyben, három, vegyi összetételre egymástól teljesen elütő gyógyforrás fakad. A völgy keleti nyílásánál találjuk a timsós-vasas vizeket. Parád falutól délre ered a vasas savanyúvíz: a Clarisse. A völgy nyugati végénél, az úgynevezett Csevicze-völgyben, az égvényes-kénes savanyúvíz, a Csevicze fakad. Mindezekhez járul még a teljesen berendezett hidegvíz-gyógyintézet.
A timsós-vasas víz.
A parádi timsós-vasas vizek a fürdőtelep éjszaki oldalán fekvő úgynevezett "Fehérkő" hegyből erednek, mely mállott zöldkő-trachitból áll, s benne ezüst 275tartalmú tetraédrit, sphalerit, pyrit és chalcopyrit fordulnak elő. Hauer bécsi geológus elemzése szerint a kőzet a következő alkotórészeket tartalmazza:

Kovasav | 53.68
Timföld | 17.42
Vasoxydul | 5.92
Mészföld | 6.15
Magnézia | 2.71
Káli | 0.28
Nátron | 3.88
Vaskéneg | 1.20
Szénsav és víz | 8.06
| 99.30

A kőzetnek levegővel érintkező felülete mállásnak indul, élenyülésnek van alávetve, s midőn a légköri csapadék erre hull, kilúgozza az alkotórészeket. Az ily módon telített víz összegyűjtetvén, adja az úgynevezett fürdővizet.
A légköri csapadék egy része behatol a kőzetnek mélyebben fekvő rétegeibe, itt oldja fel az ásványi részeket, hogy azután vagy a tárnák és aknák falairól lecsöpögve szolgáltassa az ú. n. aknalúgot; vagy pedig forrás alakjában törve elő, mint Ilonavölgyi vastimsós lúg jőjjön napfényre.
Eredésük különfélesége szerint tehát eme gyógyvizek, habár vegytartalmuk ugyanaz is, de az alkatrészek mennyisége, a szerint, a mint a kőzet felületéről, vagy annak mélyéből erednek, különböző lesz, s ezért az osztályozásnál megkülönböztetjük az úgynevezett: fürdővizet, az Ilona-forrást, a természetes vastimsós lúgot és a vastimsós aknalúgot.
A fürdővíz a Fehérkő-hegy kopár felületén szétmállott kőzetnek az esővíz által eszközölt kilúgozásából ered, s az ily módon keletkezett ásványvizet két, a hegy déli lejtőjébe vájt medenczében fogják föl. A medenczék közül a felső magába a zöldkő-trachit-kőzetbe van vájva s ürtartalma 3000 köbméter; ebből az ásványvizet facsatornákban, a fürdőház mögött levő, betonnal és czementtel kifalazott alsó medenczébe vezetik, melynek ürtartalma 2000.
Az Ilona-forrás, vagy természetes vastimsós lúg az Ilona-völgynek egyik keleti zúgában, az ú. n. Hagymás-telepen fakad, a felületen szétmállott, kopár zöldkő-trachit sziklatömbök aljában. A forrás mélysége 4 m., átmérője 6 m., vízmennyisége a legnagyobb szárazságban sem mutat jelentékeny csökkenést.
Az aknalúg a Fehérkő-hegynek két, a múlt század végén timsó-gyártás czéljából vájt, de most már elhagyott aknájából ered, a melynek falairól az ásványvíz állandóan csepeg.
Vegyi elemezése.
Lengyel Béla dr., a budapesti királyi magyar tudományos egyetemen a vegytan nyilvános rendes tanára, az 1883. évben eszközölt analízis alapján a következő alkotórészeket találta a timsós-vasas ásványvizekben:
a) Egyes alkotórészek.

| Fürdővíz | Ilona forrás | Aknalúg
Egy literben gramm | egyenérték % | egy literben gramm | egyenérték %
Vas Fe2 VI | 1/4 részb. ugyanazon alkatrészeket tartalmazza, a melyek az aknalúgban vannak kimutatva. | 0.30920 | 25.51 | 0.98756 | 32.65
Vas Fe2 IV | 0.00761 | 0.62 | 0.21504 | 7.20
Alumínium Al | 0.15246 | 25.73 | 0.48720 | 32.88
Mangan Mn | 0.00347 | 0.31 | 0.10994 | 3.71
Réz Cu | 0.00317 | 0.23 | 0.05681 | 1.66
Calcium Ca | 0.32142 | 37.12 | 0.26130 | 12.13
Magnesium Mg | 0-04464 | 8.60 | 0.11416 | 8.84
Kalium K | 0.00872 | 0.51 | 0.00260 | 0.06
Natrium Na | 0.01367 | 1.37 | 0.02108 | 0.85
Lithium Li | nyomok | - | 0.00023 | 0.02
Kötött kénsav SO4 | 2.60472 | 99.80 | 6.84681 | 99.67
Chlor Cl | 0.00381 | 0.20 | 0.01639 | 0.33
Arsentrioxyd As2O3 | nyomok | - | 0.00150 | -
Kovasav SiO2 | 0.06800 | - | 0.19300 | -
Szabad kéns. H2O4 | 0.50484 | - | 1.25846 | -
Összesen | 4.04573 |  | 10.58208 |
A víz fajsúlya | 1.00348 |  | 1.01022 |

276b) Az alkotórészek szokott módon sókká kombinálva.

| Egy liter vízben
fürdővíz | Ilona forrás | Aknalúg
kénsavas | réz CuSO4 | egy negyed részben ugyanazon alkatrészeket tartalmazza, amelyek az aknalúgban vannak kimutatva | 0.00794 gr. | 0.14310 gr.
vasoxyd Fe23SO4 | 1.10429 gr. | 3.52718 gr.
vasoxydul Fe22SO4 | 0.02064 gr. | 0.58311 gr.
mangan MnSO4 | 0.01025 gr. | 0.30189 gr.
alumínium Al23SO4 | 0.95363 gr. | 3.03672 gr.
calcium CaSO4 | 1.09280 gr. | 0.88861 gr.
magnesium MgSO4 | 0.22317 gr. | 0.57097 gr.
kalium K2SO4 | 0.01940 gr. | 0.00594 gr.
natrium Na2SO4 | 0.03455 gr. | 0.03250 gr.
lithium Li2SO4 | nyomok | 0.00194 gr.
Chlornatrium NaCl | 0.00622 gr. | 0.2716 gr.
Arsentrioxyd As2O3 | nyomok | 0.00150 gr.
Kovasav SiO2 | 0.06800 gr. | 0.19300 gr.
Szabad kénsav H2SO4 | 0.50484 gr. | 1.25846 gr.
Összesen | 4.04573 gr. | 10.57208 gr.
A víz fajsúlya | 1.00348 gr. | 1.01022 gr.

Gyógyító hatása.
A parádi vas-timsós ásványvizek tehát vegyialkatuk szerencsés összetételénél fogva nemcsak az étvágyat fokozzák és az erőt gyarapítják, hanem azonkívül dezinficziáló hatást is fejtenek ki oly módon, hogy a gyomorban és a belekben az erjedéseket megszüntetik és az erjesztő gombákat tönkre teszik; timsó-tartalmuknál fogva pedig mind a bőrre, mind a nyálkahártyára összehúzólag hatnak, s ezáltal a szervezetet gyöngítő kóros nedvkiválasztásokat csökkentik.
A vas-timsós ásványvizeket részint fürdők alakjában alkalmazzák, részint belsőleg használják, vagy pedig borogatások, irrigácziók és öblítések alakjában. Belső adagolásukat sikerrel alkalmazzák a gyomorhurut mindazon eseteiben, melyek rendellenes beidegzésen alapulnak, vagy hiányos anyagcseréből származnak; a bélrendszer azon betegségeiben, melyek idült hasmenéssel vannak összekötve, mint azt a gyermekek idült gyomor- és bélhurutjánál találjuk; vagy oly hasmenéseknél, melyek kizárólag tejtáplálkozás mellett fordulnak elő, vagy a hol a hasmenés oka a bél nyálkahártyájának érzékenységében van. Ez esetekben e vizek belső adagolása mellett a hasmenés eláll és a táplálkozás javul.
Jótékony hatásúnak bizonyul felnőttek idült gyomor- és bélhurutjánál is, ha hasmenéssel jár; gyomorfekélynél a víz összehúzó és dezinficziáló hatása lényegesen előmozdítja a gyógyulást, megfelelő életrenddel összekötve. Elgyengülés esetén, kimerítő betegségek után, továbbá váltóláz okozta senyves állapotoknál. A vér rendellenes összetételén alapuló betegségeknél (sápkór, vérszegénység.) Fürdők alakjában alkalmazva kitünő sikerrel használják a női bajoknál. Az öblítések igen jó hatással vannak a gyermekek aphthosus szájbántalmainál, a garat és a mandulák lobos megbetegedéseinél. Káros hatású azonban a fürdés és az ásványvíz belső használata gutaütésre való hajlamnál, lázzal járó megbetegedéseknél, szívbajnál, májbajnál és tüdővésznél.
Égvényes kénes savanyú víz.
A parádi völgy nyugati végén, az úgynevezett Csevicze-völgyben, a Széchenyi-hegy tövében s az üveggyár felől jövő pataknak bal partjától mintegy 16 méternyire, quarcz-conglomerát alól bugyog az egész világon egyedül álló égvényes-kénes savanyúvíz, a Csevicze. A forrás medre egy 70 czentiméter átmérőjű, ferde tölcséralakú quarcz-coglomerátba vált nyílás.
A Széchényi-hegy kőzete Rhyolit, melyet egy meglehetősen vízhatlan agyagpala vesz körül, e fölött homok- és kavicsképlet van, s a legfelsőbb rétege nyirok. Az erősen mállásnak indult Rhyolit szolgáltathatja a rajta áthaladó víznek a kilúgozható részeket; itt találkozik a víz a kitóduló szénsavval, a kén- és chlorhegyekkel, itt veszi föl a földpátok bomlási terményeit s ezekkel társulva bugygyan fel. A forrást oszlopokon nyugvó tetőzet borította, melynek helyébe 1892-ben díszes pavillon épült; a forrás déli oldalához van építve a töltögető helyiség. A forrás naponta 1300-2000 liter vizet szolgáltat.
277Vegyi összetétele.
A parádi égvényes-kénes savanyúvíz Felletár Emil dr. országos vegyésznek 1861. évben eszközölt vegyelemzése szerint tartalmaz:
a) Egyes alkotórészek.

| Egy kilogram vízben | Egyenérték %
Na | 0.4887 gr | 63.9
K | 0.0421 " | 3.2
Ca | 0.1401 " | 21.1
Mg | 0.0457 " | 11.5
Fe | 0.0008 " | 0.1
Mn | 0.0018 " | 0.2
Al | 0.0003 " | 0.1
Cl | 0.0100 " | 0.8
SiO4 | 0.0450 " | 2.7
SiO2 | 0.0123 " | 1.2
H2S | 0.0149 " | 2.6
Org. anyagok | 0.0085 " | -
HCO3 | 0.9551 " | 96.5
CO2 | 2.2594 " | 154.4
Összesen | 5.0247 gr. |
A víz fajsúlya | 1.002663 |

b) Az alkotórészek szokásos módon sókká kombinálva.

| Egy kilogram vízben
Kénsavas kali | 0.08184 gr.
Chlorkalium | 0.01014 "
Chlornatrium | 0.00842 "
Kétszénsavas natron | 1.58311 "
" mész | 0.50453 "
" magnesia | 0.24587 "
" vasélecs | 0.00230 "
" manganélecs | 0.00518 "
Kovasav | 0.01230 "
Timföld | 0.00053 "
Szerves anyagok | 0.00850 "
Összesen | 2.46272 "
Tökéletesen szab. szénsav | 2.25936 "
Kénköneg | 0.01487 "
Összesen | 4.73695 gr.

Tartalmaz még megmérhetetlen nyomokban: alkénsavas sót és kénfémet, továbbá csekély mennyiségben kőolajt is.
c) Az illó alkotórészek a forrás hőfokára és rendes légnyomásra kiszámítva.

A kétszénsavas sókban félig kötött szénsav | 1000 □ cm. vízben | 375.699 □ cmt.
Szabad szénsav | 1000 □ cm. vízben | 1203.882 "
Kénhydrogen gáz | 1000 □ ctm. vízben | 10.258 "

Alkalmazása.
E víz a tapasztalat bizonysága szerint a következő bajoknál alkalmazható sikerrel: a gyomor és belek mindazon hurutos bántalmainál, melyek bővebb nyákelválasztással vannak összekötve s az izomzat elgyöngülésével, petyhüdtségével járnak; egy epe-elválasztás rendellenességeinél; a légző szervek mindazon bántalmainál, melyek következtében az idült hurut következtében helybeli hiányos táplálkozási viszonyok állottak elő, s a hol e táplálkozási zavar vérbőség előidézésével megszüntethető; így nevezetesen légcsőhurut eseteiben az izgatottság és szárazság érzetét megszünteti; a gége krónikus hurutjánál az ál- és a valódi hangszálakban észlelhető duzzanat, valamint a pírral összekötött rekedtség csökken; tüdővészeseknél a kiköpést előmozdítja, a köhögési ingert nagy mértékben csökkenti, úgy hogy Irsai egyetemi magántanár megjegyzése szerint kórházi tüdőbetegei nem tudják eléggé dícsérni a parádi vízzel eszközölt belégzések enyhítő hatását; ozaenánál a mosások és öblögetések szintén feltünő javulást okoznak, a bűzt megszüntetik s a pörkképződést meggátolják.
Földes-vasas savanyúvíz.
Parád községtől délre, a Kékes alatt elterülő fennsíkon fekszik az Óhuta nevű telep, melytől keletre, szűk völgyben, tölgy- és bükk-erdővel borított hegyoldalak által körülvéve, agyagréteggel vastagon borított hegynek nyugati oldalán fakad a Clarisse nevű földes vasas savanyúvíz-forrás. A forrást 1883-ban zárt mederbe foglalták, befödték és égetett agyagcsöveken a völgynek kedvezőbb fekvésű pontjára vezették le.
Lengyel Béla dr. budapesti egyetemi ny. r. tanárnak 1883. évben eszközölt analízise alapján a parádi Clarisse-forrás tartalmaz:
a) Egyes alkotórészek.

| Egy literben | Egyenérték százalékban
Vas | 0.01761 gr. | 4.22 | 100
Calcium | 0.19810 " | 66.56 |
Magnesium | 0.02593 " | 14.52 |
Kalium | 0.00488 " | 0.83 |
Natrium | 0.04022 " | 11.75 |
Lithium | 0.00221 " | 2.12 |
278Kénsav SO4 | S-0.00843 O4-0.01691 | 0.02534 " | 3.54 |
Phosphorsav PO4 | P-0.00062 O4-0.0063 | 0.00126 " | 0.13 |
Szénsav CO3 | C-0.08553 O3-0.34233 | 0.42786 " | 95.79 |
Chlor |  | 0.00288 " | 0.54 |
Kovasav S1O2 | S1-0.02299 O2-0.02629 | 0.04928 " |  |
| Összesen | 0.79555 gr |  |
Szabad és félig kötött szénsav azaz 1127 □ ctm. | 2.25449 " |  |

b) Az alkotórészek szokásos módon sókká alakítva.

| Egy literben
Szénsavas natrium Na2CO3 | 0.08842 gr
Szénsavas kalium K2CO3 | 0.00862 "
Szénsavas lithium Li2CO3 | 0.01775 "
Szénsavas calcium CaCO3 | 0.46833 "
Szénsavas magnesium MgCO3 | 0.09083 "
Szénsavas vasoxydul Fe22CO3 | 0.03655 "
Kénsavas calcium CaSO4 | 0.03489 "
Phosphorsavas calcium Ca3PO3 | 0.00207 "
Chlornatrium NaCl | 0.00481 "
Kovasav SiO2 | 0.04928 "
Összesen | 0.79555 gr.
Szabad és félig kötött szénsav azaz 1127 □ ctm. | 2.25449 "

A parádi Clarisse-forrás javalva van: vérszegénységnél, ha az súlyos betegségeket követő elgyöngülés eredménye, vagy a vér rendellenes összetételén alapul; ideggyöngeségeknél, ha ennek alapja vérszegénység; sápkór eseteiben; a csontképződés rendellenességeinél, mint az angolkór és csontlágyulás eseteiben.
Fürdő-berendezés.
A fürdőtelep középpontja a gyógyudvar, melynek keleti részét a gyógyhely legrégibb épülete, a Fürdőépület foglalja el; ennek keleti szárnya emeletes, éjszaki része földszintes, egy tágas csarnokkal, melyben a tekeasztal áll és az olvasóteremmel van összekötve. Összesen 21 lakószobája van. Földszinti részében és a vele kapcsolatos szárnyépületben vannak elhelyezve a fürdőszobák; keleti szárnyának végét az ivócsarnok és jegypénztár foglalja el.
A fürdőépülettel szemközt, a gyógyudvar nyugati oldalán az egyemeletes Ybl-szálló áll, 27 szobával. A fürdőtelep legszebb lakóháza az 1893-ban épült Erzsébet-szálló 54 tágas, fényesen és ízléssel berendezett szobával. Éjszaki része a gyógyudvarra tekint, déli homlokzata széles folyosóval és nagy erkélylyel az alatta elterülő parkra nyílik. A fürdőépület mögött fekszik, ettől keletre a földszintes Juliette-lak, 12 szobával, széles folyosóval és nagyszerű kilátással.
A parkban van elhelyezve a Molnár-villa 2 szobával, előszoba- és konyhával; a Turista-ház 6 szobával, és a Kovács-villa 5 szoba-, konyha-, cselédszoba- és előszobával. Ez utóbbival szemközt fekszik a hidegvíz-gyógyintézet.
A fürdőtelep nyugati részén emelkedik a pavillonszerűen épült vendéglő, három étkező-teremmel; déli oldalán széles veranda húzódik, melyről pompás kilátás nyílik a Mátra hegységre. A vendéglőt az Ybl-szállóval, olvasóteremmel, fürdőépülettel és a fürdőhelyiségekkel födött sétány köti össze, mely esős időben is lehetővé teszi a szabadban való tartózkodást. Ezeken kívül még több újabb szép és nagy kényelemmel berendezett épület van e telepen, mely szép fekvésével, rendezettségével, kényelmével, valóban mérsékelt áraival és kiváló gyógyhatásával évről-évre nagyobb közönséget hódít és az ország egyik legszebb és legkeresettebb fürdője lett.
A parádi Erzsébet-szálló.
A parádi erdőmesteri lak.
A parádi Palócz-villa.
A parádi vadaskert portáslaka.

« HEVES VÁRMEGYE GAZDASÁGI VISZONYAI. | KEZDŐLAP Heves vármegye Tartalomjegyzék | TÖRVÉNYKEZÉS. Irta Csutorás László dr. »