« VASVÁRMEGYE NÖVÉNYGEOGRÁFIAI VISZONYAI. dr. Borbás Vincze ismerteti | KEZDŐLAP Vas vármegye Tartalomjegyzék | VASVÁRMEGYE NEMES CSALÁDAI. Írta ifj. dr. Reiszig Ede, átnézte dr. Borovszky Samu és Csoma József »

537IDŐJÁRÁSI VISZONYOK VASVÁRMEGYÉBEN.
Írta Héjjas Endre
VASVÁRMEGYE legnagyobb részének s különösen nyugoti és északnyugoti részének időjárását az Alpesek szabályozzák. A hegyvidék, magas fekvésénél fogva, már önmagában is zordonabb klimájú a sík vidékeknél, de még jobban előmozdítja ezt az a körülmény, hogy az Alpesek felett fekvő légnyomási maximum, kapcsolatban a nagy magyar Alföld relative alacsony légnyomásával, uralkodó széllé az északit teszi, ami jelentékenyen csökkenti a hőmérsékletet, kivált a melegebb időszakban.
Az Alpesek nyúlványai az esőzési viszonyokat is jelentékenyen befolyásolják. Az esővel terhes felhőknek útját állják az északnyugatról délkeletre húzódó hegygerinczek, amiért is a csapadék sokkal bővebb itt, mint a keleti, lapályosabb vidékeken.
Tisztán az Alpesek befolyásának tulajdonítható tehát, hogy Vasvármegye, illetőleg ennek nyugoti nagyobb felének időjárása sokban elüt hazánk többi, ugyanilyen földrazi szélesség alatt fekvő vidékeitől.
Az egész vármegyére kiterjedő rendszeres és hosszabb idejű meteorológiai feljegyzésekkel nem rendelkezünk; legjobban van mégis képviselve az északnyugoti hegyvidék, ahol Szombathely, Herény, Kőszeg, Borostyánkő, Máriafalva, Felső-Lövő, Tarcsa egyaránt többé-kevésbbé hosszú észlelési sorozattal dicsekedhetnek, míg keleten csak Kis-Czell s délen Körmend és Szent-Gotthárd jegyezték hosszabb-rövidebb ideig az időjárást.
Hogy a vármegye időjárási viszonyairól a rendelkezésünkre álló feljegyzések alapján lehető hű képet adhassunk, a felsorolt állomások közül feldolgoztuk és közreadjuk Kőszeg, Tarcsa, Herény, továbbá Kis-Czell, Körmend és Szent-Gotthárd meteorológiai észlelési adatait.
Hőmérséklet.
Ami a hőmérsékleti viszonyokat általában illeti, a hőmérséklet keletről nyugot, illetve észak-nyugot felé fokozatosan sülyed. Míg ugyanis Kis-Czellen még a 10 C°-os évi izzóterma megy át, addig északnyugatról kiindulva a megye közepén át Szent-Gotthárdon a 9°-os, Tarcsán át pedig már a 8 C°-os évi izzóterma halad keresztűl. Eszerint az évi középhőmérsékletben a legkeletibb és a legnyugotibb vidékek között 2 egész foknyi jelentékeny külömbség mutatkozik. Ugyanekkora a különbség a januáriusi átlagokban is; Kis-Czellen át a -2 C°-os, Tarcsán át pedig a -4 C°-os januári izzóterma halad, nemkülömben a juliusiakban, amidőn is Kis-Czell körülbelül a 21 C°-os, Tarcsa pedig a 19 C°-os izzóterma útjába esik.
A hőmérsékletnek ez a csökkenése a hegyvidék felé egész természetes és, amennyire az átlagokból is látható, elég jelentékeny.
Könnyebb áttekintés kedvéért ideigtatjuk állomásaink évi, januári és juliusi több évi hőmérsékleti átlagait, felemlítve az állomások tengerszín feletti magasságot méterekben, úgyszintén az időközt, amelyben azok észleltettek.
538 A hőmérséklet évi, téli és nyári átlagos értékei.

Észlelő állomás | Tengerszin feletti magasság | Észlelési időköz | Hőmérséklet C°
Év | január | julius
Kőszeg | 280 m. | 1882-96 = 15 év | 9.1 | -2.8 | 20.0
Tarcsa | 350 m. | 1886-96 = 11 év | 8.0 | -4.4 | 19.0
Herény | 228 m. | 1884-94 = 11 év | 9.3 | -3.3 | 20.5
Kis-Czell | 137 m. | 1876-85 = 10 év | 10.1 | -1.9 | 21.1
Körmend | 190 m. | 1876-85 = 10 ÉV | 8.8 | -2.7 | 19.6
Szt.-Gotthárd | 232 m. | 1878-85 = 8 ÉV | 9.0 | -3.6 | 19.9

Mindegyik állomáson a leghidegebb a január és legmelegebb a julius, 0° alatt van a havi átlagos hőmérséklet mind a hat állomáson deczemberben, ugyancsak 0° alatt van Kőszegen, Tarcsán és Herényben februárban is, míg a másik három állomáson a februári havi középhőmérséklet már 0° fölé emelkedik.
Érdemesnek tartjuk még külön is megemlíteni, hogy Kőszegen a hőmérséklet normális menete 20 évi (1871-90.) megfigyelés alapján a következő:

jan. | febr. | márcz. | ápr. | máj. | jun. | jul. | aug. | szept. | okt. | nov. | decz. | Év.
-1.6 | -0.2 | 4.1 | 10.0 | 14.2 | 18.1 | 20.6 | 19.6 | 15.3 | 9.6 | 3.6 | -1.1 | 9.3

Ezután ideigtatjuk még a hőmérsékletnek reggeli (7 óra), déli (2 óra) és esti (9 óra) átlagértékeit is, valamint a hőmérséklet szélső értékeit, vagyis a legnagyobb és legkisebb értékeket, amelyek a fentemlített időköz alatt az egyes állomásokon észleltettek:
A hőmérséklet átlagos értékei, maximuma és minimuma az észlelési terminusokban.

Észlelő állomás | Hőmérséklet | A hőmérséklet |
| 7 ó. reg. | 2 ó. d. e. | 9 ó. este | maximuma | minimuma
Kőszegen | 6.7 | 12.2 | 7.9 | 34.3 1892. aug. 18. | -20.1 1892. jan. 20.
Tarcsa | 5.9 | 12.1 | 6.0 | 32.8 1894. jul. 25. | -22.8 1892. jan. 22.
Herény | 7.0 | 12.9 | 8.1 | 34.6 1892. aug. 18. | -21.8 1890. decz. 29.
Kis-Czell | 7.3 | 14.1 | 9.0 | 36.3 1876. aug. 5. | -22.0 1879. decz. 11.
Körmend | 6.1 | 12.4 | 8.0 | 32.4 1883. jul. 14. | -22.8 1879. decz. 11.
Szt.-Gotthárd | 6.4 | 13.3 | 7.4 | 34.2 1879. jul. 2. | -26.6 1879. decz. 9.

A hőmérséklet felsorolt szélső értékei a délutáni, illetve reggeli termin-észlelések eredményei, tehát nem abszolút maximumok és minimumok; a valódi maximum ezeknél rendszerint valamivel nagyobb, a minimum pedig valamivel kisebb.
Csapadék.
A másik fontos elem a csapadék.
Ha ritkának itéltük a megfigyelő halózatot a hőmérséklet eloszlásának pontos megállapítására, még inkább annak kell mondanunk, ha a csapadék területi eloszlásáról kell megbizható véleményt mondanunk. A csapadék eloszlására ugyanis úgy a tengerszínfeletti magasság, valamint, a hegyvidéken, a hegygerinczek húzódási iránya s még számos 539lokális körülmény egyaránt nagy befolyással lehet, módosíthatja annak úgy mennyiségét, mint alakját és gyakoriságát.
A HERÉNYI CSILLAGVIZSGÁLÓ. Saját felvételünk.
Teljesebb hálózat hiányában azonban itt is be kell érnünk a meglevővel. Raum Oszkár legközelebb megjelenendő izohiéta-térképéből, amely az évi összes csapadékmennyiségek területi eloszlását tünteti fel hazánkban azt a tanúságot merítjük, hogy a vármegye túlnyomó részén 700-800 milliméter közt van az egész éven át esett - átlagos - csapadékmennyiség. Csupán a megye északnyugati sarka, s valószinüleg annak egész legnyugotibb része mutat fel 800 m/m-en felüli évi átlagos csapadék-kvantumot, míg a keleti részek, a sík vidék, 700 m/m alatt maradnak.
A csapadék évi eloszlásánál tehát ugyanazzal a jelenséggel találkozunk, mint a hőmérsékletnél, t. i. a szóban forgó meteorológiai elemnek keletről nyugot felé, való változásával; ugyanis a csapadék mennyisége növekszik, amidőn a hegyvidék felé haladunk.
Ideigtatjuk állomásaink évi átlagos csapadék-összegeit, valamint a csapadékos napok számát (kiemelve a havas napokat), úgyszintén az egyes helyeken az említett észlelési időközben egy 24 óra alatt esett legnagyobb csapadékmennyiségeket.
A csapadék évi átlagos összege, a csapadékos napok átlagos száma egy évben s a csapadék maximuma.

Észlelő állomás | Évi átlagos csapadék összeg | Napok száma | A csapadék maximuma egy 24 óra alatt.
csap.-al | hóval | 70 m/m 1896. jun. 20
Kőszeg | 843 m/m | 115 | 23 | 70 m/m 1889. máj. 11.
Tarcsa | 706 m/m | 134 | 35 | 58 m/m 1888. jun. 9.
Herény | 700 m/m | 89 | 15 | 59 m/m 1891. jun. 5.
Kis-Czell | 635 m/m | 97 | 14 | 65 m/m 1882. jul. 28.
Körmend | 861 m/m | 113 | 19 | 68 m/m 1880. szept. 11.
Szt.-Gotthárd | 818 m/m | (87) | (13) | (56) m/m 1880. szept. 11.

Megjegyezzük, hogy a csapadék évi átlagos összege, valamint a csapadékos napok átagos száma Kőszegen 24 évi (1872-95), Herényben pedig 13 évi (1883-95) megfigyelés útján nyeretett.
A fenti táblázatból, a már említetteken kivül, azt a tanúságot nyerjük, hogy a csapadék gyakorisága is növekszik, amint a hegyvidék felé közeledünk, valamint a havas napok száma is jóval nagyobb, mint a vármegye alacsonyabb fekvésű részein. Az egy 24 óra alatt esett maximális csapadékmennyiség a feldolgozott időközben nem haladja meg sehol a 70 millimétert.
Hogy a csapadékösszegek és a csapadékos napok évi periodusáról is képet nyerjünk, ideigtatjuk Kőszeg 24 évi havi átlagos csapadékösszegeit, valamint a csapadékos napok átlagos számát minden egyes hónapról, amint azok Raum O., illetve dr. H. Anderko A. számításai alapján nyerettek:

jan. | febr. | márcz. | ápr. | máj. | jun. | jul. | aug. | szept. | okt. | nov. | decz. | Év.
35 | 32 | 47 | 73 | 88 | 104 | 97 | 91 | 71 | 96 | 59 | 50 | 843 m/m
6 | 6 | 8 | 11 | 12 | 13 | 12 | 11 | 10 | 11 | 8 | 8 | 116 nap

Láthatjuk, hogy a csapadék évi periódusában a főmaximum juniusra s a főminimum februárra esik, továbbá egy másod-maximum októberben, egy másod-minimum pedig szeptemberben ismerhető fel. A csapadék gyakoriságában ugyanez a periodiczitás mutatkozik, úgy, hogy azt mondhatjuk, hogy Kőszegen átlag juniusban esik a legtöbb eső és e hóban egyúttal leggyakoribb az eső, viszont februárban esik átlag a legkevesebb csapadék és legritkább a csapadék.
Nem lesz érdektelen felemlíteni, hogy az év külömbőző hónapjaiban mekkora volt a legnagyobb csapadékösszeg a 24 év folyamán Kőszegen s hogy mely évben esett az a maximális csapadék-kvantum:

1891 | 1873 | 1876 | 1894 | 1887 | 1886 | 1882 | 1885 | 1884 | 1884 | 1887 | 1874 | 1884
jan. | febr. | márcz. | ápr. | máj. | jun. | jul. | aug. | szept. | okt. | nov. | decz. | Év
110 | 111 | 99 | 147 | 159 | 213 | 204 | 162 | 149 | 229 | 139 | 180 | 1113 m/m

Minden esetre érdekes, hogy a periodiczitás a csapadék-maximumokban is mutatkozik, amiből azonban nem szabad messzebbre menő következtetést vonnunk.
540Légnedvesség.
Elhagyván a levegő abszolút nedvességére és a páranyomásra vonatkozó adatokat, alább a százalékokban kifejezett légnedvesség-átlagokat közöljük és pedig a termin-megfigyelések átlagait, az évi átlagot s a maximumot és minimumot az évi periodusból, mindig a már említett időközről értvén az átlagokat.
A légnedvesség átlagos értékei %-okban.

Észlelő állomás | Légnedvesség % | Évi átlag | Maximum | Minimum
7 ó. reg. | 2 ó. d. u. | 9 ó. este
Kőszeg | 82 | 64 | 80 | 76 | 86 decz. | 67 ápr.
Tarcsa | 87 | 68 | 88 | 81 | 87 okt. nov. | 73 ápr.
Herény | 82 | 66 | 82 | 77 | 86 nov. | 67 ápr.

A táblázatból hiányzik Kis-Czell, Körmend és Szt-Gotthárd; ezeknek idevonatkozó megfigyelései részint hiányosak, részint megbízhatatlanok.
Látjuk, hogy a levegő nedvessége reggel és este az észlelési terminusban körülbelül egyforma és közel 20%-al nagyobb, mint a kora délutáni órákban. Maximuma a késő őszre, illetve a tél elejére esik, minimuma pedig - ami elég különös - a szeszélyes áprilisra. Egyébként légnedvesség évi periodusában mind három állomásnál mutatkozik egy kis juniusi maximum, ami a csapadék juniusi maximumával karöltve járó jelenség.
A három állomás megfigyeléseiből a légnedvesség területi eloszlását már nem itélhetjük meg, ahhoz több állomás volna szükséges.
Felhőzet.
Áttérve a felhőzetre, itt is kiemeljük, hogy a borulat külömböző foka becslés útján állapíttatik meg a 0-10-es skálában, oly formán, hogy 0 egészen derült, 5 félig borult és 10 egészen borult eget jelent. A felhőzet átlagos értékeit, maximumát és minimumát az évi periodusban az alábbi táblázat tartalmazza.
A felhőzet évi átlagos értékei; maximuma és minimuma az évi periodusban.

Észlelő állomás | A felhőzet (0-10 skála)
Évi átlag | maximuma | minimuma
Kőszeg | 5.3 | 6.5 nov. decz. | 4.3 aug.
Tarcsa | 5.2 | 6.6 nov. | 3.8 aug.
Herény | 6.0 | 7.4 nov. | 4.4 aug.
Kis-Czell |  | hiányos |
Körmend | 5.1 | 6.3 nov. decz. | 3.9 aug.
Szt.-Gotthárd | 5.4 | 7.0 nov. | 4.3 jul.

A borulat évi átlagos foka az 5-öt többnyire csak néhány tizeddel haladja meg s egyedül Herényben éri el a 6-ot, azaz az ég (az évi átlagban) valamivel több, mint félig borult. Legfelhősebb hónap a november s legderültebb az augusztus.
Szél.
A szélviszonyokat illetőleg Hegyfoky Kabos (A szél iránya a magyar szt. korona országaiban) közli az alábbi, egyedül rendelkezésre álló adatokat:
A szél uralkodó iránya az évben.

Észlelő állomás | Észlelési időköz | Szélirányok napokban kifejezve
|  | É. | Ék. | K. | Dk. | D. | Dny. | Ny. | Ény. | Csend
Kőszeg | 1876-85 | 118 | 11 | 3 | 26 | 58 | 47 | 3 | 34 | 65
Tarcsa | 1885-89 | 64 | 50 | 9 | 14 | 55 | 39 | 12 | 34 | 88
Herény | 1883-89 | 65 | 5 | 2 | 2 | 37 | 27 | 13 | 9 | 205
Kis-Czell | 1876-85 | 136 | 10 | 5 | 6 | 71 | 80 | 14 | 27 | 16
Körmend | 1876-85 | 58 | 21 | 23 | 12 | 78 | 26 | 16 | 6 | 125
Szt.-Gotthárd. |  |  |  |  |  |  |  |  |  |

A számok napokat jelentenek, úgy, hogy egy-egy vízszintes sor összege mindig 365, t. i. a hány nap van az évben.
A táblázat azt az érdekes tanúságot szolgáltatja, hogy az állomások túlnyomó részén az északi szél a határozottan domináló az évben, amelyre 541mindjárt a déli következik; csupán Körmend tesz e tekintetben kivételt, ahol a déli szél foglalja el az első helyet s erre következik az északi.
Az egyes évszakokat illetőleg, ami az északi csoportosításokban leginkább szembetünik, ez azon sajátság, hogy a Bakony vidékén minden évszakban egyaránt az északi szél az első, a déli a második helyet foglalja el. Erre nézve az okot részint a nyugaton levő Alpesekben kereshetjük, részint abban, hogy e vidéken a völgyek többnyire észak-déli irányúak. Miként a Mátra és a Hegyalja alatt nyugoti és keleti szelek viszik a főszerepet, úgy az Alpesek keleti oldalán északi és déli szél-nek kell uralkodnia.
A szélerősség becslés szerint való megállapítása nem igen szolgáltat összehasonlítható eredményeket, annyira függ ez az egyéni megítéléstől. Látjuk ezt a szélcsendes napok számából is amiért is a szélerősségével nem is foglalkozunk részletesen. Csak annyit említünk még meg, hogy Tarcsán 43, Körmenden 33 a viharos napok átlagos száma az évben.
A HERÉNYI CSILLAGVIZSGÁLÓBÓL. Saját felvételünk.
Légnyomás.
Itt van helyén, hogy a külömben első helyet érdemlő meteorológiai elemről, a légnyomásról megemlékezzünk. Róna Zsigmondnak a légnyomás területi eloszlását feltüntető térképeiből amelyek 30 évi, (1861-90.) megfigyelés alapján készültek arról győződhetünk meg, hogy az évi eloszlásban a vármegye a tőle délnyugatra, az Alpesek fölött fekvő légnyomási maximum határán fekszik, innét északkeletre kissé emelkedik, délkelet felé pedig fokozatosan csökken a légnyomás.
A légnyomás téli (januári) eloszlása ugyanezt a képet mutatja, csakhogy még nagyobb határozottsággal, amennyiben a maximum sokkal erősebben domborodik ki, mint az évi eloszlásban. A nyári (juliusi) eloszlásban pedig sokkal laposabb nyugoti maximum mellett a légnyomás lassan csökken nyugotról kelet felé.
Az uralkodó északi szél minden esetre a légnyomás ez elhelyezkedésében leli első sorban magyarázatát.
542A légnyomás 0 C° hőmérsékletre redukált 30 évi átlagos értéke Kőszegen (279.98 m. tengerszínfeletti magasságban) 737·13 mm.; tengerszínre redukált értéke pedig 762·5 mm. (a januáré 766·2, a juliusé 761·2 ugyancsak tengerszínre redukálva). A főmaximum az évi periódusban januárra (739·61 mm.), a főminimum pedig áprilisra (734·78) esik, egy másodrendű maximum szeptemberben s egy másodminimum novemberben ismerhető fel.
Zivatarok.
A zivataros napok száma Kőszegen 29, Herényben 29, Tarcsán 35 évente; Kis-Czell, Körmend és Szt-Gotthárd nem figyelték meg rendszeresen a zivatarokat. Egyébként Vasvármegye s különösen észak-nyugoti része egyike hazánk zivatarokban leggazdagabb vidékeinek. Ami az égi háborúk évi periódusát illeti, Kőszeg zivatarfeljegyzései arról tanuskodnak, hogy leggyakoribb a zivatar juniusban, erre julius következik, legkisebb pedig természetesen a téli hónapokban. A napi periódusban a legtöbb zivatar d. u. 4-5 óra közt tör ki (ugyancsak Kőszegen), a legkevesebb pedig a reggeli órákban. A zivatarok húzódási irányát még Kőszeg is csak hézagosan jegyezte, ezen hiányos feljegyzések szerint legtöbbnyire észak-nyugatról jönnének a zivatarok, majd az északi és a délnyugoti irány következnék mint leggyakoribb húzódási irány. A kőszegi észlelő véleménye azonban az, hogy a délnyugoti irány a domináló.
Villámcsapások.
Az egész országban Vasvármegyében van a legtöbb villámcsapás okozta tűzkár. 1890-94-ig terjedő öt év alatt nem kevesebb mint 107 ilyen kár jelentetett be hivatalosan.
Jégesők.
A jégesők gyakoriságát már bajosabb megállapítani. A jégesős napok átlagos száma az évben 1 és 3 között ingadozik; vannak azonban évek, amikor 6-szor is fordúlt elő jégverés.
*
A meteorológia multja Vasmegyében.
A m. kir. meteorológiai intézet évkönyveinek I. kötetében dr. Schenzl Guido az intézet volt érdemes igazgatója egybeállítja mindazon állomásokat, ahol már az intézet megalapítása (1870) előtt is folytak rendszeres meteorológiai megfigyelések. Eszerint Vasvármegyében észleltek: Felső-Lövőn 1857-70-ig és pedig 1857-61-ig dr. Rothe Károly tanár, 1862-69-ig Rothe Lajos tanár s 1870-ben Neubauer János tanító. A Rothe Károly tanár által az evang. tanodában véghezvitt észleletek a legjobbak és legtökéletesebbek közé tartoznak, melyek eddig Magyarországon nyilvánosságra jutottak. Az eredmények a bécsi központi intézet évkönyvein kívül külön értekezésekben is közzététettek. Azon szorgalomról, amelyet az észlelő úr tárgyára fordított, legjobban tanuskodik az a körülmény, hogy 1857 s 1858-ban naponként háromszor, 1859-ben és 1860-ban pedig XVIII órától (regg. 6 óra) X óráig (este 10 óra) minden órában (tehát naponkint 17-szer); 1861-ben és 1863-ban naponként ötször, 1862-ben és 1864-ben naponkint 9-szer történtek a feljegyzések."
Rohonczon 1868-71. okt.-ig Kayszrál Károly erdőmester észlelte, aki is Kőszegre távozván, ott folytatta a megfigyeléseket.
Szombathelyen 1864-67-ben Németh Ferencz tanító, 1868-ban ugyanő és Kunc Adolf tanár, 1869-ben pedig az utóbbi egyedül vezette a megfigyeléseket.
A m. kir. orsz. meteorológiai intézet megalapítása után a következő helyeken folytak s részben folynak meteorológiai megfigyelések:
Kőszegen 1871. okt.-tól 1881-ig bezárólag Kayszrál Károly erdőmester, innentől fogva napjainkig Michaelis Izidor ev. lelkész észlel.
Borostyánkőn 1876-ban és 1877-ben Szakmáry József főgimn. tanár, 1878-ban Angerbauer József plébános és Schuch Mihály tanító, 1879-től 1888-ig pedig az utóbb egyedül vezette a megfigyeléseket, amidőn is Máriafalvára távozván, ott észlel napjainkig.
Szombathelyen 1873-ban és 1874-ben dr. Kunc Adolf tanár észlelt, 1876-1880-ig Rezsőffy György tanár, 1881-ben Edelmanu Sebő és Stronszky Ágost tanárok, 1882-ben csak az utóbbi, 1883-85-ben pedig ismét Edelmann Sebő végezte a megfigyeléseket.
Kis-Czellen 1874-1879-ig Veinel János gépész-felügyelő észlelt, innen 1886-ig sűrűn változtak az észlelők (Bajza L., Paupier S. és Perényi S.)
Szt.-Gotthárdon 1875-ben és 1876-ban Lewanderszky Frigyes cziszt. áldozár, 1878-83-ban 543báró Roszner, 1884-85-ben Mezey Miksa cziszterczita áldozár, 1886-ban pedig egy jószágigazgatóság észlelt.
Körmenden 1876-86-ig Turcsányi Aladár ev. lelkész az észlelő.
Herényben 1883-tól napjainkig Gothard Jenő asztrofizikai obszervatóriuma észlel.
Tarcsán 1885-től napjainkig Tribl Ferencz tanító végezi a megfigyeléseket.
Végül Muraszombatban 1885-88-ban Metzger az észlelő.
A legjobb észlelési sorozatok Felső-Lövő, Kőszeg, Borostyánkő, Máriafalva, Tarcsa és Herény sorozatai, míg a többiek részint hézagosak, részint már a gyakran változó észlelők miatt sem elég egyöntetüek.
A legujabb időben (1896-ban) Alhó, Felső-Szölnök, Német-Szt-Mihály, Német-Ujvár, Szent-Elek, Szent-Gotthárd és Muraszombat szereltettek fel csapadékmérővel.

« VASVÁRMEGYE NÖVÉNYGEOGRÁFIAI VISZONYAI. dr. Borbás Vincze ismerteti | KEZDŐLAP Vas vármegye Tartalomjegyzék | VASVÁRMEGYE NEMES CSALÁDAI. Írta ifj. dr. Reiszig Ede, átnézte dr. Borovszky Samu és Csoma József »