« ERDÉSZET. Irta gróf Mailáth József. | KEZDŐLAP Zemplén vármegye Tartalomjegyzék | VÍZSZABÁLYOZÁS. Irta gróf Mailáth József. »

206VADÁSZAT.
Irta gróf Mailáth József
Zemplén vármegye vadállománya igen gazdag s a Magyarország egész területén előforduló lényegesebb vadak közül, a vármegye területén csakis zerge és fajd nem található. A főbb vadak nagyjában következőképpen oszlanak meg a vármegye területén.
Főbb vadak.
1. Szarvas, állandó vadként, a szinnai és homonnai járásokban, a Vihorlát hegységben és a Beszkidekben, kisebb mennyiségben a varannai járásban a Simonka hegységben, váltó vadként pedig a sztropkói, varannai és gálszécsi járások nagy részében fordul elő.
2. Őz, a vármegye egész területén. Az erdőben szegény vidékeken csak szórványosan, de erdőben gazdagabb és a pusztítástól védettebb terűleteken nagyobb mennyiségben; legtöbb van jelenleg a Bodrogközön.
3. Nyúl, a vármegye egész terűletén, a lapályon és előhegységekben nagyobb mennyiségben, a magas hegységekben és összefüggő nagyobb erdőségekben csak szórványosan.
4. Vaddisznó, a vármegye hegyes, erdős területein mindenütt, de különösen a négy felső járásban; a mezőgazdasági területeken nagy károkat is okoz.
5. Császármadár a vármegye hegyes területén levő összes erdőségekben.
6. Vizi madarak u. m. vadlúd, vadkacsa, túzok stb. a tavas, mocsaras vidékeken és a nagyobb folyók mentén mindenütt. A vizi madarak azonban a folyók szabályozása, tavak és mocsarak lecsapolása következtében mind kisebb területre szorulnak s ma már nagyobb mennyiségben csakis a Bodrog és a Tisza mentén fordulnak elő.
7. Fogoly és fürj szintén mindenütt található, nagyobb mennyiségben azonban csak a lapályokon.
8. Az erdei szalonka csak átvonuló vadként fordul elő s vadászatai, a vármegye területén, ezidőszerint leghíresebbek Gálszécs, Szécsmező, Szécspolyánka, Perbenyik és Bottyán községek határain.
9. A kártékony vadak közül legnagyobb mennyiségben és általánosan a róka fordul elő; de utóbbi időben, a mérgezés és állandó pusztítás következtében, nagyon megapadt s ez idő szerint legnagyobb mennyiségben Parnó és Vécse környékén fordul elő, hol a falkavadászatok kedvéért védelemben részesül.
10. Medve csak a szinnai járásban, Kelen és Utczás községek határain fordul elő.
10. Farkas, hiúz, vadmacska csak szórványosan és igen kis mértékben található.
Tíz év alatt elejtett vadak.
Az 1885-1894. évi tíz év alatt elejtett vadak évi átlagát, a földmívelésügyi m. kir. miniszterium adati alapján, az alábbi táblázatok tüntetik fel:

Terület kat. hold | Hasznos vad
szarvas | dám- vad | őz | vad- disznó | mezei nyúl | külön- féle emlős | császár madár | fáczán | fogoly | fürj | haris | vad- lúd | vad- kacsa | szár- csa | túzok | erdei sza- lonka | mocsári sza- lonka | vad- galamb | rigók | külön- féle szárnyas | Össze- sen
darab
1.089,436 | 6 | 8 | 104 | 111 | 2717 | 1 | 84 | 142 | 368 | 643 | 106 | 7 | 511 | 67 | 3 | 284 | 41 | 73 | 151 | 141 | 5568

Terület kat. hold | Kártékony vad
medve | borz | vidra | hiúz | farkas | vad- macska | róka | nyest | görény | menyét | külön- féle emlős | sas és keselyű | sólyom, kánya, ölyv, vércse | bagoly | varjú, szarka | külön- féle szárnyas | kóbor eb és macska | Összesen
darab
1.089,436 | 1 | 15 | 8 | 1 | 7 | 13 | 378 | 30 | 54 | 58 | 39 | 13 | 452 | 98 | 1368 | 137 | 549 | 3347

A hasznos és kártékony vadakból tehát átlag 8915 darab.
Fenti táblázatok adatai azonban, tekintve azt, hogy rendes lőjegyzéket nem minden vadász vezet s így az ilyen vadászoktól és a vadorzóktól elejtett vadak vagy egyáltalán nem, vagy csak a valószínűség alapján vannak kimutatva, inkább csak tájékoztatást nyújtanak, de számszerűleg is teljesen pontos adatokat nem.
Vadászterületek értéke és vadállománya.
A vadászterületek vadászati értéke és vadállománya, a kis- és nagybirtokok szerint, nagyon különbözők. Míg ugyanis az 1883. évi XX. t.-cz. értelmében, kétszáz kat. holdnál kisebb kiterjedésű, önálló vadászterületet nem alkotó, s így a községi határral együtt bérbeadandó vadászterületek túlnyomó nagy részének vadászati értéke és vadállománya igen csekély s a vármegye területén, az idézett törvény értelmében a bérbeadott összes vadászterületek bérösszegének évi átlaga kat. holdanként csak három fillér, addig a nagyobb kiterjedésű, önálló vadászterületek nagy részén igen szép vadállomány van, s bérbeadások esetén kat. holdanként egy-két korona, sőt nagyobb évi bérösszeg érhető el; a szarvas-területek átlagos egységára pedig évente és kat. holdanként két korona. E nagy eltérés magyarázata az, hogy az önálló vadászterületet nem alkotó kisebb területeken a mezei munkások, legelő-marha, pásztorok, kóbor ebek stb. állandóan zavarják és pusztítják a vadat, míg ellenben az önálló vadászterületeken a hasznos vad nemcsak oltalomban részesűl, hanem megélhetésük és szaporodásuk sózókkal és téli takarmányokkal is tetemesen elősegíttetik. A vármegye egész területén az 1883. évi XX. t.-cz. értelmében bérbeadásra kötelezett és önálló vadászterületek kiterjedését s a bérbeadásra kötelezett birtokok után befolyó évi bérek összegét, a földmívelésügyi m. kir. miniszterium 1901. évi hivatalos adatai alapján, az alábbi táblázat tünteti fel:
Vadászterületek bérleti kimutatása.

A községek száma, melyekben | A községek határának kiterjedése | Az önálló vadászati jogosult- sággal biró területek kiterjedése | Az 1883. évi XX. t.-cz. 2. § értelmében tényleg bérbeadott területek kiterjedése | Azon bérbeadásra kötelezett területek, melyek bérbe adhatók nem voltak | Azon területek kiterjedése, melyek vadász- területet nem képeznek | A bérbeadott területek után befolyt bérjövedelem
bérbeadásra kötelezett területek nincsenek | A bérbeadásra kötelezett területek | 1899. évben összesen | 1899. évben kat. holdanként | a meg- előző 10 év átlagában összesen | a meg- előző 10 év átlagában kat. holdanként
6 évre bérbe adattak | bérbe adhatók nem voltak | kat. hold | % | kat. hold | % | kat. hold | % | kat. hold | % | korona | fillér | korona | fillér
5 | 345 | 103 | 1.089,436 | 520,697 | 48 | 417398 | 38 | 64,043 | 6 | 87,298 | 8 | 13,395 | 3,2 | 9,946 | 2,4

Mint a táblázatból látható, a bérbeadásra kötelezett területek évi bérének kat. holdanként vett átlaga igen csekély, de e bérösszegeknél a táblázat szerint is tetemes emelkedés mutatkozik az előző évekkel szemben s ez az emelkedés legújabban rohamosan nagyobbodott.
Az önálló nagyobb vadászterületeket a birtokosok régebben csaknem kizárólag a maguk számára tartották fenn és számottevő nagyobb vadászati bérletek, a vármegye területén, csakis újabb időben, a szarvasok elszaporodása óta, köttetnek; s mivel külföldi pénzemberek eddig sohasem remélt, magas bérösszegeket fizetnek: legújabban mind gyakoribb a bérbeadás.
Ez idő szerint, a vármegye területén, külföldieknek a következő nagyobb vadászbérleteik vannak: 1. A gróf Hadik-Barkóczy-féle hitbizomány keleni birtoka. Kiterjedése mintegy 4000 kat. hold, évi bér 6000 korona; bérli egy porosz gróf. 2. Gróf Andrássy Géza nagykemenczei uradalma. Kiterjedése 208mintegy 20000 kat. hold, évi bér 30,000 korona; bérli egy franczia. 3. Gróf Andrássy Géza topolyáni birtoka. Kiterjedése mintegy 3000 kat. hold, évi bér 6000 korona; bérli egy porosz gróf. 4. A gróf Sztáray-féle nagymihályi uradalom, melynek nagy része Ung vármegyében terül el, évi bére 32,000 korona; bérli egy porosz. 5. A gróf Forgách-féle birtok Dargón, nagy része a bérletnek Abauj-Torna vármegyében terül el, évi bér kat. holdanként két korona; bérli egy orosz gyáros.
Ezeken kívül egyes szarvas-bikák lelövésére is történtek szerződések, így például a gróf Hadik-Barkóczy-féle hitbizomány viravai vadászterületén egy porosz gróf, - Wokllmann Kázmér Krasznibród mellett levő birtokain pedig angolok kötöttek szerződést s minden lelőtt szarvasbika ára kétezer koronában volt szerződésileg biztosítva. A külföldiekkel kötött bérletek a hazai bérlők bérletein is, az évi bérösszegekre nézve tetemes befolyást gyakoroltak s a szinnai és homonnai járásban több hazai vadászatbérlőnek 2000-5000 koronás bérlete van.
Vadaskertek.
A vármegye területén nagyobb kiterjedésű vadaskertek a következők: 1. A gróf Hadik-Barkóczy-féle hitbizományé, Ujszomotoron és Istvántelkén kiterjedése 2500 kat. hold, tenyésztett vadak: szarvas és muflon. - 2. A gróf Hadik-Barkóczy-féle hitbizományé, Tavarnán; kiterjedése 400 kat. hold, tenyésztett vad: dámvad. - 3. Gróf Andrássy Sándoré, Homonnán; kiterjedése mintegy 600 kat. hold, tenyésztett vad: szarvas. - 4. Gróf Andrássy Gézáé, Nagykemenczén, tenyésztett szarvas, muflon és dámvad. - 5. Néhai gróf Andrássy Tivadaré, Tőketerebesen, kiterjedése mintegy száz kat. hold, tenyésztett vad: dámvad. - 6. Gróf Andrássy Gyuláé és Tivadaré, Tiszaluczon, tenyésztett vad: fáczán és őz. - 7. Báró Waldbott Frigyesé, Tolcsván és Háromhután kiterjedése 500 kat. hold, tenyésztett vad: dámvad. - 8. Herczeg Windischgrätzé, Makkoshogykán, tenyésztett vad: vaddisznó és őz. - 9. Gróf Mailáth Józsefé, Perbenyiken, tenyésztettvad: dámvad és fáczán.
A vadászat nemei.
A vadászat különféle nemei közül, a vármegye területén, a következők vannak gyakorlatban: Pásztás u. n. stráfvadászatok, körvadászatok, hajtó vadászatok, agarászás, hopozás, tacskókkal való vadászat és szárnyas vadakra, vizslával való vadászat. A Bodrogközön a nyolczvanas évek közepétől gróf Mailáth József az u. n. pásztás vagy stráfvadászatokat honosította meg, példáját a báró 'Sennyeyek is követték. A perbenyiki, bélyi, karádi és erzsébeti nyúlstráfok híresek; sokszor előfordult, hogy egy-egy napon aránylag kevés puskással, ezer nyúl, vagy még ennél is több esik. A körvadászatok csakis a síkságon, leginkább a bodrogközi és szerencsi járásokban vannak gyakorlatban s leghíresebbek a gróf Andrássyak tiszaluczi és tiszadobi körvadászatai.
Az elő- és magas hegységekben leggyakoribbak a hajtókkal és kutyákkal való vadászatok; ez utóbbiakat azonban az előbbiek kezdik kiszorítani. Az agarászatot csak kevesen gyakorolják ugyan, de azért a gálszécsi agarász-versenyek még mindíg híresek, igen látogatottak s még a szomszédos vármegyék társaságai is igen szivesen és nagy számban keresik fel.
A cserkészés leginkább csak a szarvasvadászatokon divatos, s régebben híresek voltak a nagykemenczei, viravai és keleni szarvas vadászatok. Néhány év mulva a báró Waldbott Frigyes erdeiben elszaporodó szarvasok jó sportot fognak adni, ma azonban ezek romantikus és patriarkális jellege a bérletekkel megszűnt. A kilenczvenes évek óta gróf Mailáth József berbenyiki őzcserkészetei (kocsival) kezdenek híressé lenni; tavaszszal április és május havában húsz-huszonöt darab hatos őzbikát lőnek golyóval kocsiról cserkészve.
Falkát gróf Andrássy Géza tart Vécsén. Azok a falkavadászatok, melyeket Parnó, Vécse, Velejte és Terebes környékén szoktak rendezni, igen látogatottak. A Bodrogközön a 'Sennyey testvérek is tartanak kisebb falkát és a Bélatanyán (gróf Széchenyi Ernőné tulajdona), a rendes őszi idény Hubertus napja előtt, a bélatanyai és páczini határokban űzi a falka a nyúlat.

« ERDÉSZET. Irta gróf Mailáth József. | KEZDŐLAP Zemplén vármegye Tartalomjegyzék | VÍZSZABÁLYOZÁS. Irta gróf Mailáth József. »