« VÍZSZABALYOZÁS. Irta Heincz Albert. | KEZDŐLAP Bács-Bodrog vármegye II. Tartalomjegyzék | BÁCS-BODROG VÁRMEGYE ERDŐGAZDASÁGA. Irta Kallivoda Andor. »

389MEZŐGAZDASÁG, ÁLLATTENYÉSZTÉS.
Irta Szobonya Bertalan, kiegészítette Günther Ferencz
A föld termő ereje.
Bács-Bodrog vármegye az ország leggazdagabb vármegyéje a talaj termő ereje s a talaj kedvező összetétele alapján; és ha éghajlata szélsőségekre annyira hajlandó nem volna, valósággal kanaáni terméseket hozhatna a föld. Így azonban a gazda csak előkészíti a vetést, a termést gyakran a szárazság, néha meg a sok esőzés teszi tönkre.
A csapadék mennyisége kevesebb a vármegyében, mint a felsővidéken, de azért nem a csapadék elégtelensége miatt panaszkodhatunk, hanem főleg a miatt, hogy az évi csapadék mennyisége a nyárra jut és pedig többnyire záporok alakjában és tekintettel a talaj alakulására, a zápor vize gyorsan leszalad a mélyedésekbe, úgy hogy egy nagy zápor nem juttat annyi nedvességet a talajba, mint egy aránylag csekélyebb mennyiségű eső, mely permetezve húll alá.
A talaj alakulása Bács-Bodrog vármegyében felettébb kedvező mindenféle mezőgazdasági termelésre, termőképessége sok helyütt igazán a csodával határos.
A termő homok.
Összetételére nézve a talaj televénydús vályog-talaj, mely átmenet a homagos vályog és a fekete agyag között. Ezek foglalják el a vármegye sík területét. A vármegye dombos-völgyes részét a Tetecska nyúlványai hálózzák be. Itt a talaj már lősz és homok vegyülékéből áll és hol a homok a túlnyomó, hol a lősz, egyes részeken agyagosabb s tetemes vastagságú, éjszakon inkább homokosabb a talaj; az úgynevezett "Felső-Bácska" talaja mind vékonyabb rétegű s néhol futóhomokba is átmegy. Homok is van Bács-Bodrog vármegye talajában, de ez nem olyan futóhomok, mint a melyik a Detibtati nagyterjedelmű síkságon ijesztő alakulatokat mutat. A bácskai homok áldott összetételű. Azért olyan értékes a bácskai és kecskeméti homok s azért díszlik ott szőlő, gyümölcsfa és minden mélyen gyökerező növény, mert alatta lősz van, a mely mészben, káliban, foszforban eléggé gazdag. Ez a lősz diluviális képződmény, s valóban ideális kötött altalaj, a mely a vizet biztosítja a különben könnyen szárazságra hajló homok feltalajnak.
A Duna-Tisza közének legnagyobb részén ebből a homokból áll a felszín s ez alkotja azt a hullámos területet, mely éjszakról, Pest vármegyéből átlépve, folytatódik a Telecska lőszétől elváltan, a Felső-Bácskától Szabadka határáig. Szabadkától azonban átvág a homok Paticson, Ludason át Csongrád vármegyébe is, hol azonban összetétele már nem oly kedvező, mint a Bácskában, mert ott a homok, ha a végtelenig lemennénk is, mindenütt homok s úgyszólván a kvarcz mellett alig van benne értékesebb alkotórész, csillámpala, földpát, amfiból, magnezit stb., televény pedig csak nagyon mostoha mértékben. Ellenben a bácskai homok termőképesség, illetve jövedelmezőség szempontjából a fekete földet is messze túlszárnyalja. Még egy jó tulajdonsága van e homoknak, az, hogy a harmatképződés nagyobb a homokon, mint a fekete talajon s így a szárazságot jobban tűri ennél. A szikes, hasznavehetetlen területek, melyeken a sziksó kivirágzik, nem jelentékenyek a vármegyében. Vakszik, a melyen növényzet él, inkább van; a legkitűnőbb legelők s a legjobb füvet adó kaszálók épen itt találhatók. Kár, hogy száraz években kisül bennük a növényzet, hosszas esőzések alatt pedig elsárgul. A folyók árterein, a régi folyamágyakban vannak e szikes területek; a homokon a buczkasorok aljában hosszan elnyúló foltokban szintén föllelhetők s ha nem vizenyősek, minden nem mélyen gyökerező növény kedvező 390otthonra talál rajtuk. Szőlő, luczerna stb. nem fejlődik rajta, csak vegetál, míg a sekély gyökérzetű növényzet fejlődése, tengeri, répa, burgonya stb. nagyon kielégítő.
Nedvességi viszonyok.
Vizekben a vármegye nem gazdag, bár a Duna és Tisza határolja s a vármegye kebelét itt-ott jelentékeny és kevésbé jelentékeny mesterséges vagy természetes víz is átszeli.
A vármegye éghajlata csapadékban szegény, aszályos, kivált az utóbbi évszázadban, mióta az erdőségeket nagyrészt kiirtották. A völgyek alján ma már csak a záporok és hóolvadások idején láthatók a hajdani erek nyomai. Csupán a Dunának és a Tiszának van enyhítő hatása a csapadékviszonyokra.
Rengeteg víz hömpölyög le a Tiszán, Dunán, megbecsülhetetlen értékű iszapot hordva s haszon nélkül hagyja el a vármegyét, öntözés, iszapolás nélkül. Sőt bajt és óriási költséget okoz a tömérdek kotrás, a mire szükség van.
Mezőgazdasági szempontból több jelentősége van a Ferencz-csatornának és tápcsatornájának, s főleg a harmadiknak, a Ferencz József-csatornának, mely öntözési, lecsapolási és hajózási czélokra épült. Ez Pékla pusztán és Úrszentivánnál nagyobbszabású, virágzó rizstelepeknek szolgál vizével. Ezenkívül rétöntözésre is használják s néhány műmalmot is hajt. A többi vizek csak nádast, kaszálót, legelőt táplálnak. S a tavak is csak nádasaikkal, esetleg sós vizükkel szerepelnek; van ugyan nehány halastó is.
A gazdálkodás módja.
A gazdálkodás módja Bács-Bodrog vármegyében, általánosságban szólva, a lehető legkülterjesebb, mondhatni rablógazdálkodás. Búza, kukoricza: ez a főtermény, mellékesen termel a köznép még zabot is, mely e szélsőségekben gazdag éghajlat alatt igen beválik; takarmány termelésről alig lehet szó, helylyel-közzel csinál a kisgazda egy kis herést (luczernát), némelyik termel egy kis répát is s ezzel a parasztgazdálkodási eljárás jellemezve van. A nép zöme felettébb hátramaradt a mezőgazdasági, állattenyésztési és minden termelési ágban. Ennek oka a megbízhatatlan éghajlat, s a nép közönyös, sőt csökönyös maradisága. Igaz, hogy vannak dicséretes kivételek, különösen a közép- és nagybirtokosságnál, hol a belterjes gazdálkodás, az állattenyésztés felkarolása, műtrágyák alkalmazása, sőt eddig ismeretlen új termelési ágak meghonosítása is már elismerésre méltó például szolgál, de a nép nagy zömére hatással nem igen vannak. A kisgazdák ily nagyfokú hátramaradottságának ugyan enyhítő körülménye az is, hogy a legújabb időkig alig törődött velük valaki.
A föld termőerőben gazdag volt, búza után búza, azután tengeri, majd zab s végül ismét búza termelése mellett a hetvenes évek magas búzaárai a termelést jutalmazóvá tették. Mérhetetlen közlegelők voltak, s a gazdának joga volt bizonyos számú marhát kihajtani oda s nyáron az itt tartott jószág megélt, télen pedig ott volt a bácskai specziális takarmány: a búzagolyva és tengeriszár. Ilyen körülmények között, ha takarmánytermelésről szólni nem is lehetett, de trágya azért volt. Mikor azonban a közlegelők feltörése, illetve felosztása bekövetkezett, az illetményül nyert földdarab is a búzatermelésnek esett áldozatúl, takarmányt, a mint eddig nem termelt a gazda, ezután még kevésbé termelt, hanem csökkentette a marhaállományt s így oda jutott, hogy földjét megszaporította ugyan, de a trágyatermelést csökkentvén, be kellett állani az átlagtermések csökkenésének is.
Földművesiskolák.
A nép gazdálkodási eljárásának javítására, a gazdasági intelligenczia fejlesztésére hatni akart a vármegye némely nemesen gondolkodó férfia s Adára 1884-ben megnyílt az első földmíves-iskola. Érdekes, hogy ennek az eszméje nem gazdálkodó ember agyában fogamzott, hanem az akkori tanfelügyelő, Czirfusz Ferencz királyi tanácsos buzgósága teremtette meg, az akkori vezetőférfiak közreműködésével, ezt a szakiskolát. Tizenöt év múlva felállította Szabadka szab. kir. város is a második ilynemű intézetet Paticson s most már két földmívesiskola van a vármegyében, de hivatásuknak csak akkor felelhetnének meg, ha szervezeti szabályaik az élet gyakorlati követelményeiben gyökereznének, azonban így most még a hozzáfűzött várakozásokat alig elégíti ki egyik is. A növendéknek évi 300 koronát kell fizetnie s a mellett a kisgazda apa nélkülözi a 17-20 éves fiát két évig s tart helyette cselédet. E háromszoros áldozat kissé sok a parasztgazdának s fiát csak akkor adja oda, hogyha abból urat akar nevelni, melyre a földmívesiskola, szerencsétlen szervezete alapján, akarva nem akarva, rá is szolgál s két év leteltével a végzett növendék tiszti 391állásra vár. És a bácskai gazda aránylag legritkábban küldi oda gyermekét, idegen vármegyékből valók lepik el, sőt Adára Szerbiából is került már növendék.
A gazdálkodás fejlődése.
Visszatérve az általános gazdálkodási eljárásra, belterjes gazdálkodási rendszerrel a földmívelő, ú. n. parasztgazdáknál alig találkozunk; kivételek azonban több tekintetben ú. n. sváb polgártársaink, kik szorgalmas és értelmes munkájukkal, a takarmány-termesztés és az ezzel járó állattenyésztés felkarolásával méltán követésre méltó példát nyújtanak a többi kisgazdáknak. El kell azonban ismerni, hogy a jobb gazdasági gépek, vetőgép, jó ekék, fogasok, különféle kultivátorok, már szépen el vannak terjedve s a viszonyok nyomása, munkáskéz-hiány stb. még inkább ösztönző eszközül fog ez irányban szolgálni.
Belterjes gazdálkodási rendszerrel találkozunk azonban az uradalmaknál és a művelt középbirtokos gazdáknál is, hol nemcsak a talaj okszerű megmívelése, a termelvények sokoldalúsága és az állattenyésztés fejlettsége meglepő, hanem a gazdasági gyáripar felkarolása is, így pl. a szeszgyártás, kendergyártás, műmalom s más, a mezőgazdasággal szorosan összefüggő gyártási művelet.
A vetésforgó nagyjában és általánosságban a négyes forgó egy forgón kívüli luczernanyomással, azaz ugar trágyázva takarmánynak, rendszerint zabos bükköny, őszi, mindig búza, kapás, rendszerint tengeri, és tavaszi, mindig zab, ámbár árpát most már nemcsak takarmányozási czélokra termelnek, hanem sörgyártás czéljaira is. E rendszertől azonban több-kevesebb eltéréssel találkozunk oly formán, hogy a fősúly a kalászosokra, első sorban a búzára és másodsorban a zabra van fektetve, s a kapások közűl a tengeri termelésére. A mit százados gyakorlat igazol, mert ez a kétféle termény t. i. búza és tengeri az, a mely bírja az aszályt, a túlságos hideget, meleget és esőt.
A tejszövetkezetek elterjedésével azonban egészen át fog alakulni e vármegye kisgazdáinál is a gazdasági rendszer, mert lesz takarmányuk s ez alapon állattenyésztésük, trágyatermelésük és ez hatalmas lépéssel viszi őket a belterjesebb gazdálkodási eljárás felé.
Föld és birtokmegoszlás.
A vármegye 1.792,609 kat. holdnyi területéből 1.320,412 hold a szántóföld, azaz az összes területnek 73·66%a, a mi oly óriási arány, hogy hozzá fogható az egész országban több nincs; egyedül Torontál vármegyében van ugyanilyen óriási mennyiségű szántóföld: ott az arány 71·12%. Kert van 18,803 hold, rét 231,261 hold, szőlő 51.732 hold, parlagon heverő, tehát filloxera által elpusztított szőlőföld 7738 hold. Ámbár a legelő 167,748 hold, azért ez csak papíron szerepel ilyen terjedelemben, mert a mai napon csak kevés helyen használják tényleg legeltetésre, hanem eke alatt áll. Erdő 84.066 hold van, nádas 18,890 hold, a nem termő terület 92.682 holdra rúg.
A birtok-megoszlási viszonyok Bács-Bodrog vármegyében minden tekintetben kedvezők, a törpe és kisbirtokok arányszáma csak kevés vármegyében alakul oly kedvezően, mint itt; nagy uradalom alig van egynehány, így a futaki, kisszállási, bácstopolyai uradalom, a kalocsai érsekség és káptalan uradalmai, továbbá a báró Rédl-féle rasztinai uradalom, báró Piret-féle kishegyesi uradalom, báró Podmaniczky kelebiai uradalma, gróf Széchenyi Emil vajszkabogyáni uradalma stb.
A kedvező birtokmegoszlásnak a következménye a földárak emelkedésében nyilvánul; egyes nagyobb uradalmat, sőt igen sok középbirtokot is parczelláztak ugyan, de ez a nép földéhségét nem csillapította le, sőt a rendkívüli magas földárak még ma is nőnek, a pár év óta tartó rossz termés mellett is. A földárakat az óriási mérvű lecsapolások is emelték a fölszabadított kitűnő területekkel. Hódság, Szentfülöp, Paripás, Szilberek, Militics, Verbász, Kiskér, Sóvé stb. határaiban eddig még eke által nem érintett óriási területek kerültek kultúra alá s hol eddig 700-800 korona volt egy hold föld ára, ott most 1600-2000 korona. A csajkás-kerületben pedig, hol az előtt 200-400 kor. volt egy hold föld értéke, ma szintén 1400-2000 kor.
Statisztikai adatok.
Az 1900. évi népszámlálás szerint Bács-Bodrog vármegye népessége 1.618,906 lélek volt, a keresők száma 987, 997 főre rúgott. A kereső lakosságból 873,292 lélek esett a mezőgazdaságra és kertészetre; - az őstermelés egyéb ágaira pedig 114,705. A külön meg nem nevezett napszámosok száma 76,591 lélek volt, ezek is legnagyobbrészt a mezőgazdasági népességhez számítandók. A kereső lakosságnak körülbelül 90%-a esik a mezőgazdasággal és kertészettel foglalkozókra, ha a napszámosokat nem számítjuk; a mezőgazdasággal foglalkozó 392népesség átlaga a vármegyében jelentékenyen az országos átlag alatt van. Az önálló gazdasági üzemek száma 99,462.
A vármegye kataszteri tiszta jövedelme 26.180,000 kor., tehát több, mint az egész Horvátországé és több, mint a tizenöt erdélyi vármegyéé s mint érdekes dolgot meg kell jegyezni, hogy a Bácskánál nagyobb Bihar vármegye kataszt. tiszta jövedelme csak 7.500,000 kor. Magyarázata ennek a talaj kitűnő minőségén kívül első sorban az, hogy Bácskában az erdők nagyon megfogyatkoztak s hogy a vármegyét nem uradalmak, hanem kiválólap kis- és középbirtokok alkotják, hol az egyoldalú becslésre kevés tér nyílott.
A kivándorlás.
A kis- és középbirtokok nagy száma az oka, hogy a munkáskézben hiány van, de még inkább okozza e hiányt az Amerikába, Németországba, Szerbiába és Szlavoniába való kivándorlás.
Az Amerikába és Németországba való kivándorlás 1904 augusztus 1-én kezdődött, ez évben 2636; 1905-ben 7960; 1906-ban 8710; 1907-ben 11,971, tehát rövid négy év alatt 31,277 felnőtt ember hagyta itt e tejjel és mézzel folyó kanaánt. Nem a nyomor vagy a munkahiány miatt történt e kivándorlás, hanem a meggazdagodás utáni vágyból. Szlavoniába is azért megy a kisgazda, hogy az itthon eladott 5-10 hold föld árából ott ötször-tízszer annyi területet vásároljon. Legtöbb a kivándorló az újvidéki és az apatini járásokból.
Az apatini postahivatalhoz érkezett Amerikából 1904-ben 200 útalványon 34,240 kor. 28 fill., 1905-ben 225 utalványon 37,917 kor. 36 fill., 1906-ban 1009 utalványon 167.178 kor. 21 fill. Sajnos, hogy a kivándorlás még ma sem szűnt meg, mert ez a haszon nem pótolja azt a kárt, hogy a kivándorlás miatt a legjobb munkaerő vész el a hazára nézve.
A Németországba való kivándorlás néhány évvel ezelőtt csak a sváb községekből történt, de most már a magyar községekből is rohamosan mennek s nyolcz hónapi künnlét után, jelentékeny összeggel térnek vissza pihenni az emberek, mert az azután való munkára már alig, vagy csak túlzott bérek mellett kaphatók.
A kivándorló községekben lakó kisebb-nagyobb birtokosok felajánlottak ezeknek a Németországba vándorlóknak ugyanazt a bért, melyre ott szerződve vannak, sőt még az útiköltséget is, csakhogy maradjanak itthon, de hallani sem akarnak az itthon maradásról. Ennek oka az, hogy itthon a kereset elköltésére sokszorosan több mód és alkalom kínálkozik. A kocsmai hősködés, az ivás, a kártya, a divat mind pénzköltésre csábít idehaza; - míg odakünn az erkölcsöknek szigorúbb ellenőrzése, a kocsmázás csekélyebb szokása és alkalma s azután ott künn a szigorú igazságszolgáltatás, és a törvények vaspálczával való végrehajtása kevesebb alkalmat enged nekik a költekezésre s így nagyobb a megtakarítási kényszer. Talán ez a főok, hogy nem akarnak itthon maradni.
Munkásozgalmak.
A munkáshiány ilyeténképpen nagyon érezhető volt az utolsó évtizedben; hozzájárult ehhez a szocziáldemokraták bújtogatása, mely különösen akkor öltött nagyobb méreteket, mikor egy kissé jobb termés mutatkozott s az aratókat a szerződéses kötelezettségük megszegésére csábította s a legtöbbször sikerült is a félrevezetett népet odavinni, hogy letévén a kaszát: a gazdát kényszerhelyzet elé állítva, - nagyobb bér megadására kényszerítene. Ámde mint minden rossznak van valami jó oldala - ennek a féktelen bújtogatásnak is az lett a következménye, hogy a következő években száz és száz arató és kaszálógép került a vármegyébe. A felbújtogatott aratók íly módon kisebb mértékben lettek szükségesek s a népbolondító kőfaragó- és bádogos-legények felbújtogatására azután száz és száz család maradt kenyér nélkül. A lókapák és egyéb kultivátorok is nagy mértékben elszaporodtak a vármegyében, kétségkívül első sorban azért, hogy a gazdák magukat a munkások zsarolása és kiszipolyozása ellen biztosítsák.
Jelentékenyebb eseményt azonban a fentieken kívül a szocziálista vezérek bújtogatása nem okozott. A cselédség azonban - mely szintén a félrevezetett népség közé tartozott - még forrong s az egész ügy hasonló a hamu alatt lappangó parázshoz. El is vannak készülve a gazdák, hogy egy-egy jó termés esetén megismétlődnek a múlt eseményei, de semmiesetre sem oly vehemens módon, mint a múltban, mert a munkások józan része belátta azt, hogy az ő beugrasztásuk és félrevezetésük nyomán, ha pillanatnyi előny származott is, a reakczió annál nagyobb volt s annak hatása nyomor- és szenvedésben nyilvánult.
Fernbach Károly kastélya Baba-pusztán.
Legifj. Szemző István úrilaka kerényi birtokán.
Dungyerszky György lakóháza Bácson, a ménes egy részével.
Részlet a futaki uradalom Ottó-majorjából.
395A vármegyei gazdasági egyesület tevékenységét még fokozza az a körülmény is, hogy a Délmagyarországi Földmívelők Egyesülete 10 fiókot alakított a vármegye hazafias németajkú községeiben, azzal a különbséggel, hogy míg az egyesület Bácsmegyén kívüli fiókjaiban és központjában a hivatalos és tárgyalási nyelvül a német nyelvet alkalmazza, addig a Bácska német községeiben a magyar nyelven való érintkezés az uralkodó.
Gabonák.
A vármegye terményei között a búza foglalja el a főhelyet, sőt mondhatnók, hogy a gazdag bácskai földnek egyik legbiztosabb, legjövedelmezőbb terméke ez a világhírű, aczélos, síkérben gazdag magyar búza. Az egyéb kalászosokkal együtt Bács-Bodrog vármegye az első helyen áll a kenyértermelő vármegyék között.
A kalászos termények második leginkább felkarolt és legbiztosabb növénye a zab, melyet a közönségesen dívó eljárás szerint a búza után vet a kisgazda, mert az első termény a tengeri; utána következik a búza és ez után a zab. És ez az áldott bácskai föld 20-25 mm.-val jutalmazza ezt a rablógazdálkodást!
Rozsot jelentékenyebb mértékben nem termelnek. Legfeljebb a házi szükségletre és arra a czélra, hogy a korai zöldtakarmánynak való rozs-vetőmagból ki ne pusztuljon a gazda. A homokterületeken azonban inkább előfordul a rozsvetés, bár ott is csökkenőben, mert a homok főterméke, a szőlő, legújabban kiszorít onnan mindent.
Tekintélyes helyet foglal el a termelésben az árpa is, sőt jelentőség tekintetében az árpatermelés emelkedik, különösen azóta, mióta a sörgyártás a vármegye területén lendületnek indult. Okszerű árpatermelésről természetesen csak a művelt gazdáknál lehet beszélni, hol a vetőforgóban megfelelő hely is van annak biztosítva, csak így lehetvén megérteni, hogy virágzó sörgyárak állhatnak fönn Dunacsében, Zomborban, Kulán, Óbecsén, Baján és Újvidéken.
Kapás növények.
Kapás növények közül főképen és elsősorban a tengeri-termelés említendő meg, mely a vármegye minden pontján kitűnően sikerül. Az alföldi szeszélyes időjárást csak ez a két főnövény: tengeri és búza viseli el úgy, hogy százados gyakorlat bizonyítja, miként minden más növény többé-kevésbé elpusztult már akkor, mikor a tengeri és búza még mindig jutalmazó eredményt mutatott föl. Hogy Bács-Bodrog vármegye tengeri-termelése milyen jelentőségű s mily óriási fontosságot kell annak tulajdonítani, elég, ha idézzük a statisztika ide vonatkozó adatait, mely szerint Bács-Bodrog vármegyében annyi tengerit termelnek, hogy az Magyar- és Horvátországok összes termelésének egytized részét képviseli.
A tengeri-termelésnek egyik legelsőrangú apostola Hermann Ferencz, bács-tóvárosi birtokos, a ki saját külön gazdálkodási rendszerével és a tengeri termelésének a megszokott bácskai eljárástól eltérőleg történő keresztülvitelével azt érte el, hogy kataszt. holdanként 30 mm. szemes tengeritermést nyer.
Burgonya-termelésről nagyban beszélni a Bácskában alig lehet, házi szükségletre, takarmányozási czélokra mívelik leginkább, csak néhány éve, hogy Futakon korai burgonyát export-czélokra termelnek, a mely Németországban talál piaczot. Szeszgyártási czélokra csak legújabban kezdik a vármegye homokosabb vidékein előállítani.
Káposztát nagyban Futak és vidéke élelmes kisgazdái termelnek s e tekintetben a futaki gazdakör káposzta-feldolgozó osztálya s az újvidéki konzervgyár vásárolják össze a vidék káposzta, paradicsom s egyéb zöldségféléit.
A dinnye-termelés is kezd lendületnek indulni, különösen azóta, mióta a vármegyei gazdasági egyesület nemes dinnyemagvak kiosztásával és az értékesítés irányításával a kistermelőknek segélyére siet.
Komló.
A komló-termelés is fontosabb termelési ág a vármegyében. Körülbelül 800 holdon felüli területével az ország 1772 holdnyi területének 46·1%-át teszi ki. S ha 1907 végén az ország össztermelése kb. 9200 mm, volt, a Bácskának 600 kgrmos holdankénti átlagtermésével (4902 mm.) az ország termésének felénél valamivel több kontingensét szolgáltatta. 1907 végén 46 községben és uradalomban 817 kat. holdon termelték. A termelésre az útmutatást a futaki uradalom adta meg, hol már száz éve hogy a komlót termelik.
Termelése a Bácskában rendkívül sikerült, az 1907. évi hivatalos adatok szerint a bácskai komló átlagos termése kat. holdanként 600 kg volt, a Királyhágón túl 360, a Dunán túl 385, Tisza balparton 450, Felvidéken 359, Horvát-Szlavonországban 385 kgm; a magyar birodalom termelési átlaga így 534 kg 396volt, tehát a Bácska ezen a téren is vezet. Mint érdekes dolgot fel kell jegyezni, hogy a bácskai komlót jobb áron való értékesítésre kiküldték Saázba, Nürnbergbe, s jobb árakat kapta, mintha itthon értékesítik s míg a külföldiek bejönnek a petrőczi komlópiacra s kiviszik a hazai komlót Saaz-ba, Wien-be, Linzbe, sőt Londonba is, addig a hazai sörgyárosok Saaz-ból és Nürnbergből szerzik be szükségleteiket. Tíz évi átlagos értékesítési ár volt métermázsánként 240 kor., de a kiváló minőségért sokszor 400 koronánál is többet értek el.
Rizs.
A rízstermelés a Bácskának egyik nagyon érdekes különlegessége. A rizstelepek Bácskeresztúr és Torzsa községek között a "Ferencz József-csatorna" mentén terülnek el. A kincstári telep, mely a csatorna baloldalán fekszik, még a nyolczvanas évek elején, mint kísérleti telep keletkezett, báró Kemény minisztersége és Bodola Lajos műszaki igazgató vezetése alatt; mostani kiterjedése 400 kat. hold s ennyire és a virágzás ily magas fokára Birnbaum Jakab és társai bérlők fejlesztették. A másik két ilyen nagyszabású telep a Ferencz József-csatorna jobboldalán terül el, az egyik özv. Krigner Györgyné tulajdona s 270 kat. holdból áll, a másik Machmer Fülöpé s terjedelme 160 hold. Az előbbi 1892-ben, utóbbi 1896-ban keletkezett a kultúrmérnöki intézmény segítségül hívása mellett. Zlinszky Elek műszaki tanácsos tervei szerint és közegei közreműködésével. Az öntözési módszer az árasztó, a telepek belterületén duzzasztó művekkel. Az öntözés, mivel a Ferencz József-csatorna vízszíne az öntözendő területeket egészen uralja - szabadon, tehát erőművek nélkül történik; - vízdíjat a vízhasználatért a Ferencz József-csatorna-társulatnak nem fizetnek, mivel a birtokrészeket a berendezés kötelezettsége mellett, illetőleg ellenében, vízhasználati joggal vásárolták meg a kincstártól. A kincstári telep lecsapolási rendszere a. "Keresztúr-verbászi Lecsapoló Társulat" érdekeltségébe tartozik, míg a Krigner és Machmer telep a "Jegricska Felső Lecsapoló Társulatok" érdekeltségébe van utalva. A rizstelepek ezeknek a lecsapoló társulatoknak magasabb évi járulékot fizetnek, mint a többi, ugyanabba a társulatba tartozók.
A termelt magyar rizs a "Carolin melon" fajtához tartozik s hosszas tapasztalat alapján, a mi talaj- és éghajlati viszonyaink között, ez a fajta bizonyult legmegfelelőbbnek a termelésre. A termelési eljárás ismertetése e sorokon kívül eső lévén, csak annyit kell megjegyeznünk, hogy a rizs forgókba van beosztva, a rizs után kendert, gabonát, takarmányt s más keresk. növényt is termelnek.
A nyers rizst szövetkezeti úton, saját malmokban dolgozzák fel s a "Rizstermelők Szövetkezete" (Budapest, Thonet-udvar) értékesíti. A magyar rizs sokkal jobb, táplálóbb, fehérnyében gazdagabb, mint az olasz vagy bármely más termelésű rizs.
Kender.
A Bácskának másik nagyfontosságú speczialitása a kender-termelés, mely közel 4000 kat. holdat foglal el s normális termés esetén a 160.000 métermázsát meghaladja a nyers kender. E mennyiségnek mintegy kétharmadát a kikészítő gyárak métermázsánként 4-4 1/2 koronányi árban váltják be, míg egyharmadát, közvetetlenül a termelők dolgozzák fel. A kendertermeléssel leginkább a következő községek foglalkoznak: Szépliget, Szilbács, Dunacséb, Pinczéd, Paripás, Bácsújfalu, Bácstóváros, Szilberek, Veprőd; Doroszló, Militics, Bácsszentiván, Apatin, Szentfülöp, Bácsordas, Petrőcz és Palánka. A feldolgozott kender világkereskedelmi árú s az egész világon kiváló keresletnek örvend.
Czukorrépa.
A czukorrépa termelésével évekkel ezelőtt tett kísérletek arra az eredményre vezettek, hogy a gazdag bácskai talajban sokkal tekintélyesebb czukortartalmú répa termelhető, mint azt eleinte az emberek gondolták volna. Az eszéki, mezőhegyesi, hatvani és más czukorgyárak ösztönözik is a gazdákat e termelési ág felkarolására, de a munkáskéz hiánya miatt vállalkozni erre senki sem akar, mivel a gazda ki van téve a félrevezetett munkások határt nem ismerő követeléseinek. De másrészt be kell azt is vallani, hogy a magyar mezőgazdasági munkás ilyen érzékenyebb termény mívelésére nem is alkalmas. Ez a főoka a czukorrépatermelés mellőzésének.
Luczerna.
Takarmányneműek közül a luczerna (melyet itt tévesen herének neveznek) van legjobban elterjedve, minthogy a vármegye talaja kiválóan kedvező a mélyen gyökerező luczerna mívelésére. A humusban gazdag, sok helyt öles, sőt még ennél is mélyebb fekete altalajrétegben rendkívül buján tenyészik. Ha csak kissé kedvező az időjárás, a 4-6-szori kaszálás nem ritkaság. Mély gyökérzetével a kellő nedvességet biztosítván magának, a gyakori szárazságot egyetlen takarmány-397növény sem tűri ilyen jól, mint a luczerna; épen ezért 76,597 holdnyi területen folyik a termelése.
Lóhere.
A lóhere termelése jelentéktelen, mindamellett a Tisza árterében s egyéb lapályos helyeken szívesen vetik búzával, hogy a következő évben az első gyapját takarmánynak, a másodikat magnak hagyhassák meg; így igen szépen honorálja a gazda fáradozását.
Takarmányrépa.
A takarmányrépát különösen azóta karolták fel a kisgazdák, mióta a tej szövetkezetek elterjedése akkora lendületet vett, minőről előzőleg álmodni sem mertek, mert hisz a magyar paraszt a takarmány-termeléstől irtózik.
Jól sikerül még a vármegye minden pontján a zabos bükköny termelése is. A mohar, köles, sűrűtengeri, (csalamádé) nélkülözhetetlen takarmányok.
Az állattenyésztés.
Lótenyésztés.
Az állattenyésztés Bács-Bodrog vármegyében meglehetősen elhanyagolt állapotban volt, egészen a legújabb időkig, nem tekintve egyes nagybirtokosok és néhány középbirtokos tenyésztését. A tenyésztés főtényezője a nép, annak pedig a múltben fogalma sem volt az okszerű állattenyésztésről s a takarmánytermelésről, most azonban, miután a közlegelők feltörettek, a nyomorúság kényszeríti a kisgazdát, hogy takarmányt is termeljen s ezt a takarmányt lehetőleg hasznosan értékesítse s itt segít a népnek az állam, a lótenyésztés terén, az állami ménekkel. A kincstári fedező-mének felkeltették a közönség figyelmét és érdeklődését az okszerű lótenyésztés iránt és noha a mének megválasztása és beosztása nem mindig felelt meg a meglevő kancza-anyagnak, mégis az állami fedező-mének adták a lendületet a czéltudatos lótenyésztéshez. Nem csekély akadálya a vármegyei lótenyésztésnek, hogy igen érezhető az olyan legelők hiánya, a hol a fiatal állat nemcsak megfelelő táplálékot talál, hanem elegendő területet is, hogy magát kifuthassa, s izmait fejleszthesse. E kérdéssel már sokszor foglalkoztak, de még mindig eredmény nélkül s a mai változó gazdasági viszonyok mellett a kilátások meglehetősen kedvezőtlenek.
Nem így áll a dolog a nagy- és középbirtokosok lótenyésztését illetőleg; itt még ma is nagy területek állanak rendelkezésre, s a lóállomány méltó arra, hogy Bácskának első helyet vívjon ki a lótenyésztés terén.
A mi a lófajtákat illeti, az angol vér lett a győztes, a mennyiben mind telivérben, mind félvérben, kevés kivétellel, ezt a fajtát tenyésztik. A Furiso, Nonius és az angol félvér az állományban az első helyet foglalja el. Ama tenyésztési kísérletekről, a melyekben a legkülönfélébb fajtákat összekeverik, itt természetesen szó sem lehet, meg kell azonban említeni, hogy a hidegvérű ló tenyésztésére nem egy helyen komoly kísérlet folyik, sőt a gazdasági viszonyok erősen késztetik a gazdákat az ökör munkájának mellőzésére s ennek helyét a hidegebb vérű félvérek foglalják el.
A vármegye nevezetesebb ménesei közül első helyen említendő a kisszállási, uradalom ménese, melyet báró Orczy Lőrincz 1800 táján arabs vérű kanczákkal alapított. A ménes számára 2100 kat. hold terület van fenntartva, az anyakanczákat a gazdasági fogatokban használják. Az uradalom jelenlegi lóállománya igás és tisztiló 105, ménesbeli csikó 85, összesen 190 darab, csikók csakis az igás kanczák után neveltetnek. Az Orczy-féle híres ménes utódai Shagya, Bürger, Nonius állami bérménekkel, majd Pierrot nevű telivér, utóbb Ostréger bérménnel fedeztettek s ezek eredményezték a jelenlegi nagytestű és erős csontozatú lovakat. A csikókat részben a létszám pótlására használják, nagyobb része 3 1/2 éves korban teljesen idomíttatlanul kerül eladásra. Az ezekért darabonként elért átlagár 7-800 kor., idomított 5-6 éves kocsilovak azonban páronként 2000, 3000, 4000, sőt 4800 koronáért is keltek már el.
Gróf Chotek Rezső pusztairmovai ménesét gr. Brunszwick József alapította 1806-ban Pusztaalpáron, a vidéken összevásárolt kanczákból.
1830-ig Noniusok fedeztek, 1845-ben angol telivér került a ménesbe s azóta ez a vér szerepel a jelleg fentartójaként. A kanczaállományban a pejszín az uralkodó, középnagyságú angol félvér-jelleg mellett. Megjegyzendő, hogy angol telivér-kanczák is szerepelnek a tenyésztésben, sőt 10-15 kanczát 1895-től 1900-ig Cupid amerikai ügető mén is fedezett. Az anyakanczák rendes létszáma 60-70 között váltakozik. A ménes igen jó és erős gazdasági, hámos és hátaslovakat szolgáltat. A ménes legelő-területe 95 kat. hold.
Vojnits Simonnak, a hírneves szarvasmarha-tenyésztőnek zobnaticzai ménese már 1779-ben szerepelt, s a tulajdonosnak akkor élő dédapja arabs jellegű 398szilaj ménesével már akkoriban magára vonta kortársai figyelmét. 1863-75-ig 3 czinderi fajtájú mén szerepelt a törzs átalakításában, azóta Oakball angol félvér, Furioso, Kisbéröcscse, Vihar s ismét Kisbéröcscse voltak a ménestörzs fenntartói és javítói. Az anyakanczák létszáma 45-50 körül mozog s az egész lóállomány 100-120 darab szokott lenni. Az anyakanczák nagyobb része heverő, 10-12 darab, pedig, a szelídebbek közül, gazdasági igás fogatokban jár. A ménes jó hírnevét Vojnits Simon törhetlen energiájával s kiváló gazdai tehetségével maga emelte arra a fokra, a melyen ma áll. Az ország elsőrendű lóanyaga a zobnaticzai ménesből kerül ki. Tenyésztési czél nemes hátas és hámos lovak előállítása. A lovakat rendszerint az istállóból viszik el, a selejtesebbek 800-1000 kor. közötti áron kelnek el.
Van még több kisebb-nagyobb jelentőségű ménes a vármegyében, p. o. báró Rédl Lajos rasztinai ménese, báró Rédl Béla kelebiai ménese, a Dungyerszky család, a Fernbach család, a Lelbach család ménese, Törley Gyula zobnaticzai ménére, a Siskovits Tamás-féle ménes báró Vojnits István birtokában és a Vojnits családé, mind katonai és gazdasági czélokra való tenyésztéssel.
Lóállomány a vármegyében: mén, kancza, herélt és csikó együttvéve, az 1908. évi adatok alapján, 117,303 drb.
Hogy a lótenyésztés Bácskában ily magas fokon áll, az az uradalmak és középbirtokosok jó példájának s áldozatkészségének köszönhető, kik a kisgazdák lótenyésztéséhez értékes ménjeiket hozzáférhetőkké tették, azonkívül a bajai állami méntelep-osztály 1908-ban 54 községben tartott fenn fedeztetési állomást. Itt fedezett 9 angol telivér, 75 angol fajta, 37 Nonius, 17 Gidrán mén. Ezeken kívül engedélyezett magánmének is vannak használatban.
A lótenyésztés legjobban díszlik a kulai és óbecsei járásokban. A külföldi kivitel leginkább e két járásból történik és pedig nagyobbrészt hintó-lovakat exportálnak, de azért a katonai lovak szükséglete is jelentékeny fedezetet nyer a vármegye területén.
A palánkai járás Dunabökény községében az államkincstár "méncsikó nevelő"-telepet tart fönn, melyben körülbelül 300 darab méncsikót nevelnek; ezeket minden évben osztályozzák, az alkalmasokat szétosztják az állami méntelepekre, az alkalmatlanokat az osztályozás után kiheréltetik. Ez utóbbiakat pótlovaknak viszik a katonasághoz, az erre alkalmatlanokat pedig eladják.
Mint lótenyésztők, általánosságban első helyen állanak a németek s velök egy színvonalon a magyarok, azután következnek a szerbek és végül a bunyeváczok. Utóbbiak között azonban igen tekintélyes számban vannak nagyon értelmes lótenyésztők is s míg a német gazdák a nehezebb lovak tenyésztésére igyekeznek, addig a többiek a könnyebbfajta lovak felé hajlanak.
Ismételten hangsúlyozni kell azonban, hogy a csikó-kifutók, ú. n. csikókertek hiányán kívül, felettébb rossz tulajdonságuk a lónevelő gazdáknak az, hogy bűzös, szűk és egészségtelen istállókban nevelik a lovat, szóval, igen sok helyen a lónevelésnek a rossz istállózás az egyik kerékkötője.
A lótenyésztés mai helyzete tehát Bácskában eléggé magas színvonalú; de meg kell említeni a valódi okot, mely ezt előidézi. A vagyonos osztálynak úgyszólván fényűzése a lótenyésztés, a mely ma nem jövedelmi forrás a vármegyében. Nem is lehet az, mikor az állam a remondákért csak 600-700 koronát fizet. Hiszen ezzel a takarmány ára sem térül vissza a gazdának, hát még a koczkázat, a befektetett tőke. A vagyonos kisgazda, a középbirtokos azért tenyészti a lovat, mert az neki örömet, élvezetet okoz, de jövedelmet utána nem lát.
A szarvasmarhatenyésztés.
A szarvasmarha-tenyésztés a vármegyében elég jelentékeny, bár a közlegelőket felosztották s ámbár a takarmánytermelés iránt a bácskai kisgazdák, különösen a fehér marhát illetőleg, meglehetősen érzéketlenek. Az 1908. évi összeírás szerint magyar erdélyi fajta bika, tehén, üsző volt a vármegyében 112,550 darab; pirostarka bika, tehén, üsző 54,137 darab; egyéb tarka marha volt 25.728, ökör és bivaly 3642, összesen 194.057.
A déli Bácskában, az ú. n. Sajkás-kerületben, a hol még vannak fel nem törhető rétek, legelők, magyarfajta fehér marhát tenyésztenek, de ott, hol a búza, szalma, polyva, tengeriszár az egyetlen takarmánya a gazdának, mert közlegelőit feltörték - ott bizony a szarvasmarha-tenyésztés siralmas lábon áll.
A magyar erdélyi szarvasmarha tipikus alakjában, jólgondozottságában és az okszerű tenyésztés legértékeseb formáiban Vojnits Simon hírneves zobnaticzai 399gúlyájában látható. Az 1870-es évektől kezdve, az ország állattenyésztől valóságos elragadtatással beszéltek a kiválóan fejlett tenyészetről, szokatlan nagy számú s általában remek állatjairól. Egyik szarvasmarha-kiállításról úgy, mint a másikról, folyton a Vojnits Simon remek marhái nyerték el a díjakat. A gúlyabeli állomány rendszerint 180-200 darab, ebből 60 darab anyaállat, a legtökéletesebb példányai a magyar tehénnek, 15-20 darab bika, a többi fiatal és növendék-állat. A bikák után a kereslet igen nagy; a legelőkelőbb uradalmak, a herczegprímás, herczeg Schaumburg-Lippe, gróf Wenkheim Frigyes, Szabadka és más vármegyei községek, városok, innen szerzik be szükségleteiket.
Megemlítendők még a vármegyében levő nevezetesebb magyar gulyák közül a kisszállási uradalom, a báró Rédl-féle risztinai uradalom, Törley Gyula zobnaticzai és a kalocsai érseki uradalom gulyái; sajnos, a nyugati marha tenyésztésére mindinkább előtérbe lépnek a gazdasági körülmények, mik alatt mindig az istállózást értjük, a mit a közlegelők eke alá vétele idéz elő. A Bácska állattenyésztését erősen befolyásolja az időjárás is. Az évek óta tartó szárazság ezen a külömben is aszályos Alföldön felettébb megnehezíti a takarmány-termelést; különösen a két utóbbi száraz év érzékeny nyomokat hagyott maga után, mert a legelők kisültek, a takarmány elszáradt s az állatok nem fejlődtek.
A nyugati marhákat főleg azóta tenyésztik fokozattabb mértékben, mióta a tejszövetkezetek oly szép lendületnek indultak a vármegyében, hogy Szabadkán vajtermelési központot kellett alapítani, a mely a vajat nagy tömegben s egyöntetű minőségben szállítja külföldre.
De kényszerítve is volt az értelmes és számítani tudó kisgazda a pirostarka, bonyhádi marha beszerzésére azért is, mert a közlegelők felosztása következtében ma már csakis istállón lehet nevelni az állatokat, ezek pedig az istállózást gyorsabb fejlődésükkel és nagyobb tömegű hústermelésükkel sokkal jobban meghálálják, mint a fehér marha. A nyugati marha térhódítását eléggé illusztrálja a szabadkai vajtermelési központ következő kimutatása:
Tejszín-szállító volt 1908 folyamán 33, melyből szövetkezet 27, magánvállalkozó pedig 6. Vajat szállított a központba 10 szövetkezet s 15 magán-vállalkozó. Beszállítottak tejszínt 354,166 kilót, melyből 145,638 kg vaj lett. Vajszállító szövetkezet beküldött 95,177 kg. vajat, összes vajtermelése volt tehát a szabadkai központnak 240,815 kg. Emez óriási vajtömegnek az előállításához szükséges volt 5.779,500 liter tej, s ebből a vajból vámkülföldre ment 59,314, kg. Ausztriába és Boszniába 64,182 kg, belföldön értékesítettek 117,319 kg-ot. Termeltek ezenkívül 50,568 kg caseint is.
A sertéstenyésztés.
Bács-Bodrog vármegye lévén a tengeri termelés-eldorádója, a sertéstenyésztés, mely ezzel a termelvénynyel összefüggésben áll, szintén nagyméretű a Bácskában. A sertéshízlalás minden valamire való városban vagy faluban, mely közel volt a vasúthoz, jelentékeny kereseti forrása volt a gazdáknak; a sertésvész fellépése azonban mérhetetlen károkat okozott, számtalan exisztencziát tett tönkre s még ma is csak félve mernek a hízlalásra vállalkozni.
A bácskai sertéstenyésztésnél egyedül és első sorban a mangalicza-sertés jöhet komolyan szóba, ez a hírneves zsírsertés, a mely európai hírre vergődött a világpiaczokon. Mióta azonban a nyugati marhatenyésztés és az ezzel szoros kapcsolatban levő tejtermelés előtérbe lépett, azóta a hússertés tenyésztése is kezd lábra kapni, mert ez az állatfajta éppen úgy bírja az istállózást, mint a nyugati szarvasmarha, és a tejhulladékot is jól értékesíti. E két fajta állatnak, t. i. a bonyhádi marhának és a yorkshirei sertésnek behozatalát s a vármegyében való elterjesztését a földmívelésügyi minisztérium támogatása tette lehetővé, sőt, hogy a hússertés kivitelét biztosítsa, a Szabadkán alakult sertéshús-kiviteli részvénytársaságot tekintélyes összeggel szubvenczionálja is. Sajnos azonban, hogy annyi hússertést az egész országban nem tudnak produkálni, a mennyit ez a részvénytársaság maga tudna feldolgozni; nem is ragaszkodik most már az ú. n. angol sertésekhez s összevásárol már mindenféle hízott sertést.
A sertésállomány az 1908. évben, a magyar királyi állattenyésztési felügyelőség adatai szerint 326,160 db. volt.
A juhtenyésztés.
A juhtenyésztés ügye ugyanazon az alapon áll, mint a magyar erdélyi fehérmarha gulyabeli tenyésztése. A mérhetetlen legelőket eke hasogatja s a juhászat évről-évre csökkenést mutat; juhokat ugyan most is tartanak, mutatja a múlt évi hivatalos statisztika, mely szerint a juhok száma 241,457 volt, 400ezek azomban nagyobbára magyar fésűs és raczka juhok, melyek a legelőt elég jól értékesítik. Vannak azonban húsjuhok is, ezeknek feladata a vetett legelők kihasználása, s nagyobb tömegű hús és gyapjú előállítása.
Baromfitenyésztés.
A köznép baromfitenyésztését méltatni csak úgy lehet, ha tudjuk és látjuk a forgalmat, mit az előidéz. Ez pedig határozottan nagyszabású. Szabadkán a Hartmann és Konnen czég külföldi exportjával milliókra menő összeget juttat a kisemberek kezei közé. Halason, Újvidéken, Baján, Zentán a virágzó baromfikivitel mind azt bizonyítja, hogy a baromfitenyésztés jól meg van alapozva. A földmívelésügyi minisztérium gondoskodásából a nemes apaállatok kiosztása annyira nyomot hagyott a köztenyésztésben, hogy ma már a tanyai kisgazdák baromfi-állományában a Plymouth, Langsham, Orpington, valamint a ludaknál az emdeni, a kacsáknál a pekingi jelleg gyönyörűen felismerhető a test nagyságában és egyöntetüségében.
Állategészségügy.
Az állategészségügy ellenőrzését illetőleg a vármegyében kívánni való alig lehet. Oly pontosan van az szervezve és oly lelkiismeretes pontosságggal van az végrehajtva, hogy e tekintetben a Bácska mintaképül szolgálhat. A vármegye területén (Zombor, Szabadka, Újvidék, Baja thjf. városok kivételével) egy törvényhatósági m. kir. állatorvos, 13 járási m. kir. állatorvos s egy városi m. kir. állatorvos végzi az állategészségrendőri szolgálatot, ezenkívül 45 kör- és községi állatorvos látja el a helyhatósági teendőket, továbbá 3 magán-állatorvos folytat állatorvosi gyakorlatot.
Járványos betegség volt a vármegyében a sertésvész és a baromfi-kolera.
A sertésvész okozta pusztítás évenként 90,000 korona, az orbáncz és egyéb kór 15,000 korona nemzeti vagyonveszteséget okozott. A sertésorbáncz ellen a védőojtás, részben a rapidhatású szérum is hathatós segedelemnek bizonyult; a sertésvész ellen azonban biztos védekezési eszközünk nincs s így ezt csak a törvényes védekezési eszközökkel korlátozhatjuk.
A sertésvész óriási veszedelmét mi sem bizonyítja jobban, mint az a tény, hogy a vész fellépése óta az állományban 25 százaléknyi csökkenés mutatkozik.
Halászat.
A vármegye közgazdasági életében a halászat mindenkor igen fontos tényező volt, mert a hal mint táplálék, a halászat pedig mint foglalkozás jelentős szerepű volt a lakosság életében. A múlthoz képest sok minden megváltozott. A Duna és Tisza elnéptelenedése önmagában is nagyban apasztotta a halállományt. Ehhez járult, hogy a hajdani ártereket lassanként az e végből alakult ármentesítő társulatok, a különféle mocsarakat és tavakat pedig a hatalmas csatorna-hálózatok lecsapolták. A vizek csökkenésével természetszerűleg élénkült a halkereslet s az ember annál erősebben vetette magát utána annak, a mi megmaradt. Rendszerré vált a legkíméletlenebb halfogás s így bizony nem csuda, ha a silányfajta halakért is olyan árat követelnek és fizetnek ma, a minőt annak idején a legértékesebb tokfélékért sem adtak.
Érthető tehát a természetes halászat hanyatlása s hogy ezzel együtt mindjobban előtérbe lépett a mesterséges halászat. Mielőtt azonban erről részletesebben szólnánk, lássuk mi történt amannak megmentése érdekében. Tudvalevőleg ez iránt a halászatról szóló 1888. XIX. t.-cz. rendelkezik. E törvény végrehajtása érdekében a halászati jogtulajdonosokat halászati társulatokká szervezték. A vármegyében eddig öt ilyen társulatot szerveztek. E társulatok között, vizeik gondozása tekintetében, legsikeresebben tevékenykedik a "Torontál-bácsi Halászati Társulat", a mely annak benépesítése érdekében nagyobb fiasító telepet állított s az ott nevelt hal-ivadékkal rendszeresen halasít. Tevékenységének hasznosságát eléggé jellemzi az a körülmény, hogy az alig 600 kat. hold vízterületéért 23.555 korona évi bért élvez. Hasonló buzgóságú a Ferencz-csatornai érdekeltek társulata is. Nagy hátrány itt a gőzvontatás, mely a halakat túlságosan zavarva, azok fejlődését akadályozza.
A többi társulatoknál a halasítás és az őrzés tekintetében sok a kívánni való, de remélhetőleg az állapotok ott is konszolidálódnak, ha a Dunának a Dráva és Tisza közötti szakasza is rendszeres mívelés alá kerül.
Mesterséges halászat.
Mesterséges halászat részint meglevő, részint újonnan teremtett tavakban folyik. A természetes tavak közül első helyen a palicsi tó említendő, melyet szakszerüen gondoznak. 1894-95 telén a halak mind kipusztultak belőle; azután kezdték rendszeresen népesíteni. A haladás szembeötlő. 1899-ben a fogásnak csak alig 4%-a ponty s 96% sokkal értéktelenebb kárász, keszeg, stb. 1904-ben 401a ponty már 60%-nál több a kifogott állományban. Ennek megfelelőleg a jövetlelem 30,056 kor.-ról 51,865 kor.-ra emelkedett, a mit annak kell tulajdonítani, hogy a halasítással az anyag minősége javult.
Rendszeres halgazdaságot folytatnak Újsziváczon és Regőczén. Amott a Ferencz-csatorna bérlő-társaság 97 kat. holdat, az utóbbi helyen pedig Lollock Alajos 70 holdat rendezett be tógazdaságnak. Az itt kínálkozó kedvező eredmények hatása alatt más helyen is folynak tárgyalások efféle telepek megteremtésére. Így Szabadkán, a Kőrösér völgyében, legközelebb 324 kat. holdon tervezett tógazdaság kerül kivitel alá, nem szólva ama kisebb telepekről, a melyek már is kiépültek, vagy építés alatt állanak. Mindez legjobb bizonyítéka annak, hogy a nép igyekszik ezt a gazdasági ágat a maga javára gyümölcsöztetni.
Mint igen érdekes halászati területet, röviden ismertetni kell a vajszkabogyáni uradalom berovai halászatát. Az uradalmi halászterület Bogyán község határának árterületében fekszik; a szomszédos területekkel együtt ez a haltenyésztésre kiválóan alkalmas dunai ártér 30.000 kat. hold, melyből 9000 hold gróf Széchenyi Emilé, 13,000 hold a szerb patriárkáé és 8000 hold a novoszellói uradalomé. Az egész terület erdős, nádas, mocsaras, legelő, tehát kitünő hal ivó-szaporító terület.
Mikor az erdőkben alacsony a vízállás, őz, szarvas, róka, fáczán, szalonka, bőven található benne. Magasabb vízállás idején a vízi szárnyasok milliói lepik el a halas területet, s ilyenkor valóságos hajtó-vadászatot rendeznek a halakra, melyeket egy legmélyebb, de hálóval elkerített központra terelnek a száz számra ladikkal közlekedő hajtók. Szeptemberben kezdődik a tulajdonképem halászat, az ú. n. "Kalugyer" barán s ennek hozzátartozóin, mikor a vízállás már alacsonyodik. Itt csak nagy háló dolgozik s ez a halászat tart tavaszig. A halászat tiszta jövedelme, tíz évi átlagban, 34.000 koronának felel meg.
A selyem-tenyésztés.
A selyemhernyó-tenyésztés terén Bács-Bodrog vármegye az első helyet foglalja el s e tekintetben az elismerés koszorúját Bezerédj Pál orsz. selyemtenyésztési min. meghatalmazottnak egy egész vármegye hálája kíséretében nyújtjuk át.
A mellett, hogy ez új iparág meghonosításával a külföld hasonterményeit mellőzhetjük, nagy megnyugtatásul szolgál az, hogy milliókra menő összeg jut a legszegényebb néposztály kezei közé.
Az 1907. év folyamán 128 községben 21,406 termelő család foglalkozott a selyemhernyó termelésével. Termelés eredménye ez évben 433,775 kg. selyemgubó; gubó-beváltási árúl kifizettek az egész vármegyében 880,945 koronát; átlag egy termelőre 41 korona 15 fillér esett. Legnagyobb keresete volt egy bezdáni kis termelőnek, Schneiderbeck Ferencznek, a ki 179 koronát kapott; legtöbbet kapott Parrag község lakossága, 106,459 koronát. Ószivácz község 101.005 koronát. Szenttamás község 87,155 koronát. A selyemtenyésztés ügyét Bezerédj Pál 1880-ban vette kezei közé s ez időtől kezdve, az 1907. év végéig, a vármegyében selyemtenyésztési kereset czímén kifizettek 22.910,371 koronát. Szédületes összeg, ha tudjuk, hogy itt minden fillér reális alapon keletkezett s nem szerepel sem államsegély, sem támogatás czímén egy fillér sem.
Méhészet.
A méhészet jelentőségében sokat veszített azzal, hogy a réteket, legelőket feltörték és az erdőket nagyrészben kiirtották s eke alá vették. Jelentékenyebb tenyésztő a vármegyében alig akad, ámbár tagadhatatlan, hogy alig van község, melyben több-kevesebb kaptárral dolgozó méhész ne szerepelne.
*
Szőlőtermelés.
A vármegye egyes dombos-partos vidékein a filloxera pusztítása előtti időkben, eléggé élénk szőlőtermelésről beszélhettek eleink; azóta azonban, mióta a filloxera és peronoszpóra fellépett, a szőlő csakhamar teljes mértékben a homokokra húzódott. A megmaradt kötött talajú szőlőkben amerikai alanyon történik a termelés vagy szénkénegezéssel gyérítik a filloxerát. Nagyobb jelentősége e szőlőtermelésnek alig van, legfeljebb a házifogyasztásra való itallal látja el termelőjét. Sokkal nagyobb jelentőségüek azonban a homoki szőlők.
Ama végzetes csapás, mit filloxera néven ismer a világ, a vármegyei gazdasági egyesület akkori elnökének, Schmausz Endre alispán s későbbi főispánnak buzgólkodása által, a homokterületekre valóságos áldást hozóvá változott. Az addig haszontalannak tartott homok, valóságos aranyat termő kincsesbánya 402lett, miután a lelkes alispán, Miklós Gyula borászati kormánybiztossal s Rombay Dezső akkori ügybuzgó gazdasági egyesületi titkárral, beutazta a vármegye éjszaki homokos vidékét s lelkesítő beszédével meggyőzte a népet, hogy a homokon sok és jó bort és gyümölcsöt is lehet termelni.
Ekkor vette kezdetét a homoki szőlők okszerű telepítése s az eredmény, mit rövid egy-két évtized megmutatott, az, hogy ma már a homokterületek ára sokkalta magasabb, mint némely helyen a kövér búzatermő bácskai földeké.
A vármegye legnagyobb homokterülete Szabadka határánál kezdődik, hol egymagában a szabadkai határban több mint 6645 k. hold van szőlővel beültetve. Nagy fontosságú szőlőtermelő empóriumok a homokon továbbá a bácsalmási, bajai, és a jánoshalmi telepítések, hol ezer meg ezer hold homok került így gazdagon jutalmazó kultúra alá.
Sok érdeme van e kultúrában a bajai gyümölcsészeti egyesületnek is, de hogy a homokon oly gyorsan és aránylag annyi szakszerűséggel elszaporodtak a szőlők, az a vármegyei gazdasági egyesületnek s akkori vezetőinek dicsősége.
Ezek a most már okszerű módon kezelt szőlők részben csemege-szőlők, részben bortermelésre vannak alapítva. A csemege-szőlők termelését különösen ott karolták fel nagyobb mértékben, a hol a vasút könnyen megközelíthető. Itt óriási módon fejlődésnek is indult az üzleti forgalom.
A homoki borszőlők, melyek most már fajtisztán vannak ültetve, igen jó minőségű bort adnak s a kereskedelemben jól értékesíthetők. Különösen azóta, mióta az olasz bor beözönlése megszünt. Régebben az édeskés, zamatos homoki borokért Ausztria kereskedői versenyeztek, legkivált olyankor, midőn az ausztriai szőlők nem értek be, s vad, savanyú borainak összeházasítására a homoki magyar, édeskés, savban szegény borokra nagy szükség volt. A borkereskedelem is különösen kedveli a jó homoki borokat, mert azokkal az okszerű borkezelés minden tekintetben jutalmazó.
A nemzetközi borkereskedelem igényeinek megfelelőleg a termelt bor ma már csaknem teljes mértékben fehér, illetőleg tengerzöld színű. Ezt a színt keresi a borkereskedő s az ilyen "zöld" színű borért szívesen fizet magasabb árakat is.
Vörös bort termő fajtákat ma már csak elvétve ültetnek; ha ültetnek is, inkább házifogyasztásra, mint üzleti czélokra, mert a vörös bor-termelés alapját alkotó kadarka-szőlő nem minden évben fejleszti ki festőanyag tartalmát s így a kívánt sötétvörös szín sem érhető el teljes biztossággal.
Segítségére siettek eddig a termelők a nagy burgundi, az oporto s némely festőanyag tartalmú szőlők ápolásával, de meggyőződtek arról, hogy a vörösbor jutalmazó termelése nem az alföldi homokra való, azt meg kell hagyni a hírneves hegyeknek, Eger, Visonta, Szekszárd szőleinek.
A világos vörösbor, közönségesen siller, csak helyi ízlésnek felelvén meg, annak üzleti termelése további méltatást nem igényel.
Nagy hátránya az alföldi bortermelésnek, különösen és elsősorban a homoki szőlőtermelésnek, hogy itt az Alföldön, a talaj vízmagassága miatt, megfelelő pinczéket építeni nem lehet; magasabb fekvésekben azonban, a hol jó pinczékkel rendelkezik a termelő, a borkezelés okszerűsége előtt, az elismeréssel fukarkodni nem szabad; viszont azt is be kell vallani, hogy a termelés zömét alkotó kisgazdák a must okszerű kezeléséről hallani sem akarnak, erjesztő kamaráik, hol a hűvös időben meleget tarthatnának - nincsenek. Sok kisgazdának hordója, sőt helyisége sincs elegendő s így szüretkor a borkereskedő tetszés szerinti árakon szerzi össze a parasztborokat, miket a műveltebb termelők boraival összeházasít. Ez az árat gyakran igen lenyomja.
A homokon leginkább elterjedt szőlőfajták közül megemlítendők a kövi dinka, kadarka, olasz rizling, szlankamenka, magyarka, mustos fehér, fehér bakar, ezerjó, szerémi zöld, veltelini piros, mézes fehér, rakszőlő, melyek tömegtermelésre különösen alkalmasak, és leginkább el vannak terjedve.
A csemege-szőlők között első helyen áll a francia származású piros és fehér gyöngyszőlő, chasselas, rouge és blanc s ennek számtalan változata, továbbá a különféle muskotályok s a télire kiválóan alkalmas magyar kecskecsecsű szőlő, a kalabriai fehér stb.
A csemegeszőlő-kereskedelem évről-évre nagyobb arányokat ölt, bár az árak, az 1880-90-es évek áraihoz viszonyítva, néhol 50%-kal is csökkentek. Legtöbbet szállítanak Budapestre, de Bécs, Prága, Berlin, Doroszló piaczain is szívesen 405látják a homoki csemegeszőlőt, annyira, hogy e városokból eljön a vevő a helyszínére s ott ő csomagolja be a szőlőt, úgy küldi üzlettársának a piaczokra.
100 négyes ökörfogat szántás alatt a Dunagyerszky-féle bácsi gazdaságban.
Jeges, öt éves magyar bika a rasztinai uradalomban.
Tenyészbikák a kisszállási uradalomban.
A filloxera-vész felléptével a bor-árak tetemesen megnövekedtek: a szabadkai mustért szívesen fizettek az 1880-92-es években 21-22 frtot, minek e sorok írója szemtanúja is volt. E magas borárak - majd később az olasz bor beözönlése - kecsegtető reménységet nyújtottak a borhamisítóknak s ekkor még a homoki borokat is hamisították.
A szerencsétlen olasz borvámklauzula, kapcsolatban a nyomában felburjánzott borhamisítással, ha válságba nem sodorta is a homoki bortermelőket, de sokat ártott nekik, mert az árakat hihetetlen mértékben lenyomta. A bortörvény, a borellenőrzésnek a nevetségességig menő naiv módszerével, nem sokat lendített e bajon, mert a bor-ellenőrző-bizottságok mitsem értek, de a hatóságok és egyesek ébersége némileg még is csökkentették a bor hamisítását. Nem szüntették ugyan meg, mert hiszen az ú. n. borellenőrzést a végletekig fejleszteni nem lehetett. A borhamisítót a pinczében még meg lehetett csípni, de a kocsmáros söntésében már bajosabb dolog volt.
Szóval, ekkor élte a borhamisítás legvirágzóbb korszakát s közszájon forgott, hogy tiszta bort kapni kocsmákban nem lehetett. El is jutottunk oda, hogy a borhamisítás miatt a módosabbak többé nem bort, hanem sört, a szegényebb osztály pedig pálinkát ivott. Remény van azonban arra nézve, hogy a borital-adó leszállításával, illetőleg eltörlésével, visszatérnek a sör- és pálinka-ivók a tiszta egészséges borhoz, a miben kezünkre játszik Ausztria az ő bortörvényével, melyhez hasonlót a mi kormányunknak is kötelessége volt életbeléptetni.
Gyümölcstermelés.
Bács-Bodrog vármegye gyümölcstermelése meglehetősen elhanyagolt állapotban volt. Az újabb időben azonban, midőn az okszerű homoki szőlőtelepítés kezdetét vette, a gyümölcstermelés is mindinkább fellendült; sajnos azonban, hogy míg a múltban tele rakták a szőlőket gyümölcsfákkal, most a szőlőtáblákat veszik körül gyümölcsfákkal.
Gazdaságilag jelentékenynek nevezhető gyümölcstelepítés a vármegyében alig van. Jelentősebb hírneve van a szabadkai szercsika és a jankováczi (most Jánoshalma) jeges almának. Az almatermelésnek a nagy hőség és az almamoly (férgesedés) a legnagyobb akadálya, hasonlóan a körte termelését is ezek a bajok teszik csaknem lehetetlenné. Szilva-, cseresznye-, meggy-termésnek nagyobb jelentősége nincs a vármegyében, - a helyi szükséglet kielégítésére is alig elegendő. A kajszínbaraczk az egyetlen gyümölcs, a melyből kivitelről beszélhetünk, de még messze állunk Kecskeméttől, a termelés mennyiségét tekintve.
Nagyobb szabású minta gyümölcsös-telep a bajai, hol kerti-munkásképző iskola is van; de meg kell említeni még azt is, hogy faiskolája csaknem minden valamirevaló községnek van; különösen kiemelendők a következő helyeken állított s igazán nagyszabású ilyen faiskolák: Magyarkanizsa, Újvidék, Szabadka, Zombor, Baja, Bácsalmás, Zenta, Palics, Óbecse.
A gyümölcstermelés általános hibája, hasonlóan a szőlőtermeléshez, hogy a termelők egész vidéket uraló fajtákat nem termelnek, hanem kiki azon iparkodik, hogy 20-30 fajta almája, körtéje legyen, s valóságos ritkaság, ha a kis termelőnél 2-3 mm egyfajta alma található. Nagyon természetes, hogy ily viszonyok között kereskedelmi üzlet nem fejlődhetik ki. Szabadkán tekintélyes szerepe volna a szercsika-almának, Jánoshalmán a jeges almának. Ha az egész város, község, csak ezt a két fajtát termelné, akkor ezzel oda vonzanák az üzletembereket, míg így a piaczon csak a kofák uralkodnak.
Gazdasági egyesület.
A vármegyei gazdasági egyesület alakulásának ideje a múlt század hatvanas éveire esik, a midőn az elnyomatás kora vége felé közeledett. A megalakult gazd. egyesület a nemzeti sérelmek mellett, sőt annak ellenére is, már a kezdet kezdetén hasznos tevékenységet fejtett ki. Schmausz Endre elnöksége alatt alakult az adai földmívesiskola, Ada nagyközség akkori két lelkes fiának: Opitz Sándor plébános cz. kanonok és Kelemen János városbíró közreműködésével. Ada nagyközség ugyanis a földmívesiskola czéljára, közvetetten a község alatt, 100 kat. holdnyi területet adott, a mi akkor is megérte a 200.000 koronát. Adott ezenkívül 8000 frt készpénzt is. A földmívesiskola alapkőletétele 1884 május 19-én történt. Igazgatója s az iskola felállítója Szobonya Bertalan volt, ki 14 évig vezette az intézetet.
406Az akkori pénzviszonyok és egyéb mellékkörülmények mérlegelése mellett, a gazd. egyesület tevékenysége oda irányúlt, hogy a talajmívelés tökéletesbítését s a belterjesebb gazdálkodási eljárást a kisgazdákkal megkedveltesse. E czélból a gazd. egyesület a vármegye több pontján, évről-évre más-más vidéken, gazd. gép- és eszköz-kiállítással kapcsolatban, szántás- és ekeversenyeket rendezett. A vármegye különböző pontjain szőlőmetszési és ojtási tanfolyamokat tartatott. A földmívelés, állattenyésztés gyakorlati kérdéseiről népies előadások útján iparkodott a múlt idők mulasztásait pótolni. Évenként nagyobbszabású tanulmányutakat is rendezett, többek között meglátogatván a béllyei, kisszállási, futaki, mezőhegyesi stbbi uradalmakat. Az egyesület érdekes gazdasági szakmunkákat íratott s hivatalos közlönyét megküldi a községi közkönyvtáraknak, földmívelő-kaszinóknak és gazdaköröknek.
Miklós Gyula, az országos borászati kormánybiztos buzdítására a népet a homoki szőlők ültetésére bíztatták, sőt meg is tanították annak okszerű mívelésére. Schmausz Endre után Latinovits Pált, Bács-Bodrog vármegye főispánját nyerték meg az egyesület elnökének.
A Gazdaszövetség.
Az 1903. évben megalakult a "Bács-Bodrog Vármegyei Gazdaszövetség" s működése 1905-ig, tehát három évre terjedt. Elnökei voltak Latinovits Pál főispán és Latinovits Géza. Igazgató Galambos Sándor volt, ki a vármegyében alakult tejszövetkezetek alapítása körül nagy tevékenységet fejtett ki, titkára Inhoff József, pénztárosa Falcione Lajos. A szövetség czélja az volt, hogy a vármegyében a nyugati pirostarka-fajta marha tenyésztését meghonosítsa és ezzel együtt a tejgazdaságot megkedveltesse. A szövetség működése főleg a szabadkai vajközpont megerősítésére szorítkozott. A vármegye akkori főispánja alatt, a vármegyei törvényhatóság, az 1905. év folyamán, a fiazd. egyesületek segélyezésére nagyobb áldozatot hozott és mind a szövetségnek, mind a fiazd. egyesületnek 14-14,000 koronát szavazott meg 10 év tartamára, mely segélyt a megyei pótadókból fizetik.
Az 1905. év deczemberében a két intézmény egybeolvadt és ez időtől fogva kezdődik az egyesület virágzóbb korszaka. Az egyesület vezetősége Zomborban 140.000 korona költséggel szép székházat építetett, mely az újonnan alakult fogyasztási és értékesítési szövetkezetnek is megfelelő helyiséget ad.
Az egyesület továbbra is az állattenyésztés és mezőgazdaság valamennyi termelési ágainak emelését vallja főczéljául. Ma 130 tejszövetkezet és 62 tejcsarnok van a vármegyében. A szarvasmarhatenyésztés előmozdítására évenként négy, díjazással egybekötött kiállítást rendez, melyhez az állam 2000 korona segélylyel járul. Rendez még ezenkívül tejelő-versenyeket is, a tejelőképesség megismerése és fokozása czéljából. A lótenyésztés előmozdítása érdekében ugyancsak minden évben négy helyen díjazást tart, 2000 korona államsegély felhasználásával. Hasonlóképen a lótenyésztés ügyét szolgálják a zombori és szabadkai lóversenyek is, melyeket már régebbi idő óta állandósítottak, úgy hogy az utóbbi években kiadott díjak a 10.000 koronát már jóval fölülhaladják. 1908-ban alakult meg a "Bácskai Ügetőverseny-Egyesület".
A Gazdasági Egyesület községi gazdaköröket is alakít. Az 1908. évi tél folyamán, új alakításaival együtt, gazdaköreinek száma már elérte a 40-et. Ezekben a gazdakörökben a téli hónapok alatt szakférfiak gazdasági előadásokat tartanak, melyeknek czéljaira a földmívelésügyi kormány nagyobb összegű államsegélyt folyósít. E gazdakörök az anyaegyesületnek tulajdonképeni végrehajtó közegei és fiókjai a vármegyei gazd. egyesület fogyasztási és értékesítő szövetkezetének is.
Fogyasztási és értékesítési szövetkezet.
A Fogyasztási és Értékesítő Szövetkezet 1905-ben alakult meg. A szövetkezetnek Darányi Ignácz miniszter 20.000 kor. államsegélyt helyezett kilátásba, mihelyt a szövetkezet alaptőkéjét ily összegre fel tudja emelni. Az egyesület nagy tevékenységet fejt ki szocziális téren is. A kivándorlás megakadályozása és a népnek a téli hónapokban való foglalkoztatása érdekében háziipari tanfolyamokat és szövetkezeteket alakított. Az 1907 év folyamán vármegyeszerte már több mint 20 háziipari szövetkezet működött. E szövetkeztek istápolására Darányi miniszter 30.000 korona segélyt folyósított.
Az egyesületnek közel 4000 tagja és az elnökségen kívül, állandó tisztikara van. Az ügyvitelt Günther Ferencz ügyvivő-igazgató s a titkári teendőket Inhoff József látják el. Az egyesület jelenlegi elnöksége a következőkből áll: 407elnök Latinovits Pál, társelnök: Törley Gyula, ügyvivő-társelnök: Falcione Lajos, alelnökök: Koczkár Zsigmond, Rácz György várm. közgazdasági előadó és Vojnits István várm. alispán.
A legrégibb és legtevékenyebb gazdakör a zentai. Alakult 1885-ben, Gombos Gábor polgármestersége alatt, Tóth Lajos főgimnáziumi tanár buzgólkodása mellett. Másik tekintélyes és az anyaegyesülettől függetlenül keletkezett gazdakör a szabadkai, mely 1897-ben alakult, Regényi Lajos elnök s Lipszentsits Lázár alelnök fáradozásával.
A vármegyei gazdasági egyesület a szövetkezetek minden fajtáját szaporítja. Eddig 46 gazdakör és számos háziipari és tejszövetkezet alakult a vármegyében, valamennyi a Zomborban székelő anyaegyesület buzgólkodásából. A vármegye eddigi hitelszövetkezetei a következők:
Szövetkezetek.

Ada | Ada községi hitelszövetkezet | 1898 | 1 | 663 | 1774 | 88700 | 69100 | 88000 | 7300
Apatin | Apatini kosárfonók árúraktár szöv. | 1896 | 1 | 83 | 220 | 22000 | 18400 | - | 18000
Apatin | Első bácskai asztalosszöv. és faáru ip. | 1907 | 1 | 22 | 290 | 29000 | - | - | -
Bácsalmás | Bács-Almási hitelszövetkezet | 1902 | 5 | 1185 | 1866 | 93300 | 65900 | 537800 | 11800
Bácsmartonos | Martonosi hitelszövetkezet | 1906 | 1 | 186 | 428 | 21400 | 3400 | 10600 | 300
Bácsszenttamás | Bácsszenttamási kosárfonó term. sz. | 1906 | 1 | 33 | 33 | 1650 | - | - | -
Bezdán | Bezdáni bőriparosok raktárszövetk. | 1902 | 1 | 51 | 80 | 4000 | 3800 | - | 2400
Gombos | Gombos községi hitelszövetkezet | 1902 | 3 | 209 | 650 | 32500 | 29200 | 12300 | 3900
Herczegszántó | Herczegszántói hitelszövetkezet | 1906 | 1 | 270 | 398 | 19900 | 4000 | 54800 | 600
Jánoshalma | Jánoshalmi hitelszövetkezet | 1900 | 2 | 564 | 947 | 47350 | 37800 | 112400 | 2700
Nemesmilitics | Nemesmiliticsi hitelszövetkezet | 1907 | 1 | 73 | 244 | 12200 | - | - | -
Óbecse | Óbecse és vidéke kosárfonó term. sz. | 1906 | 5 | 35 | 35 | 1750 | 100 | - | 100
Pacsér | Pacséri hitelszövetkezet | 1907 | 1 | 165 | 372 | 18600 | 7100 | 700 | 200
Piros | Piros községi hitelszövetkezet | 1906 | 1 | 95 | 261 | 13050 | 2900 | 8200 | 200
Sajkásgyörgye | Sajkásgyörgyei hitelszövetkezet | 1902 | 1 | 397 | 544 | 32640 | 26500 | 37200 | 4100
Sajkásgyörgye | Sajkásgyörgyei kosárfonók term. sz. | 1906 | 1 | 33 | 33 | 1650 | - | - | -
Szabadka | Szabadkai ipartestületi hitelszöv. | 1901 | 1 | 235 | 391 | 19550 | 16200 | 27900 | 2700
Szilágyi | Szilágyi-i hitelszövetkezet | 1907 | 1 | 48 | 120 | 6000 | 300 | - | -
Temerin | Temerini kosárfonók termelő szöv. | 1906 | 1 | 23 | 23 | 1150 | 200 | - | -
Tiszakálmánf. | Tiszakálmánfalvai hitelszövetkezet | 1899 | 1 | 186 | 321 | 32100 | 32100 | 17600 | 6100
Ujvidék | Ujvidéki hitelszövetkezet | 1906 | 1 | 270 | 585 | 29250 | 5200 | 15700 | 200
Vajszka | Vajszkai hitelszövetkezet | 1901 | 2 | 399 | 1447 | 72350 | 29100 | 22700 | 3600
Zenta | Zentai kosárfonók szövetkezete | 1905 | 1 | 32 | 65 | 3250 | 700 | - | 200
Zombor | Zombori ipar-hitel- és árucsarnok sz. | 1891 | 1 | 243 | 349 | 17450 | 17450 |  | 2900
| Összesen: |  | 36 | 5500 | 10476 | 630790 | 369450 | 945900 | 67300

Tejcsarnokok.
Bács-Bodrog vármegye tejcsarnok-tulajdonosai az 1907-8. évben a következők voltak: Amon Ferencz Apatin. Heffler József Béreg. Guttmann Károly és fia Bezdán. Gender Ferencz és Weigl Márton Bácsbokod. Eliker Vendel Bulkeszi. Wagner Fülöp és Ubonyi Mihály Bácsfeketehegy. Rottinger Ferencz és Schwager Vendel Bácsszentiván. Rottler Károly Csátalja. Ifj. Fuchsz Károly és Schlotter Ádám Cservenka. Folkmann Rudolf és Zimmerer Jakab Csávoly. Reimann Péter és Pertschy Lőrincz Hódság. Csernák Lajos Dávod. Király Márton Doroszló. Klenáncz Mátyás és társai és Heffner István és társai Gara. Bellai János Kiszács. Keller Antal Kula. Virág Ádám Körtés. Frőhlich Testvérek, Szlovitska és Knopper és Keller József Küllőd. Ispán és Milosev Mohol. Fischer Károly Nagybaracska. Skorutnyák Antal és Acsanszky és társa Ószivácz. Id. Kiszter Mihály Ókér. Szettele Péter, Merli István, Weisz Vendel, Litzinger Tstván és Mayer János Őrszállás. Borsos Ferencz Pacsér. Thier István Pinczéd. Benker Antal Paripás. Roth József, Szahler József és Bernhard György Regőcze. Reyer Jakab Szeghegy. Baljer Bálint Szépliget. Hehn Vendel Szilberek. Mészáros Kálmán Szilágyi. Lukács Antal Szond. Süli Antal és Tenyi Imre Temerin. Klemencz Ferencz Tiszakálmánfalva. Mayer Jakab, Ebling Boldizsár, Nonomacher János és Pischoff György Tiszaistvánfalva. Gilpert Ferencz Torzsa. Ifj. Kiszter Mihály Ujverbász. Kix János Vaskút. Weiszpart Antal, Remlinger József és Koszorus János Zsablya. Urnauer Miklós Veprőd.
408Bács-Bodrog vármegye tejeszövetkezeteinek évi forgalmi kimutatása a következő:

Folyó szám | A szövetkezet székhelye | Működé- sét meg- kezdte | Tagok száma | Üzlet- rész (tehén) | Liter tejet szállítottak a tagok 1907-ben | Tej egy tehén után | Készítettek 1907-ben kg. vajat | Összes bevételek 1907-ben | Egyes tag bevétele | Bevétel egyes üzletrész után | L.kisebb | L. nagyobb
napi tejmennyiség 1907-ben
| darab | liter | liter | kilogramm | korona | kor. | fill. | kor. | fill. | liter | liter
1 | Apatin | 1900 | 90 | 130 | 150.174 | 1178·26 | 4249 | 21357 | 237 | 30 | 164 | 28 | 180 | 752
2 | Bácsalmás | 1902 | 175 | 230 | 153.315 | 666·58 | - | 19494 | 111 | 69 | 84 | 75 | 190 | 618
3 | Bácsföldvár | 1906 | 26 | 30 | 34.118 | 1137·26 | - | 3400 | 130 | 76 | 113 | 33 | 25 | 160
4 | Bácskertes | 1907 | 78 | 101 | 58.910 | 583·26 | - | 6757 | 86 | 62 | 66 | 99 | 61 | 489
5 | Bácsmadaras | 1901 | 121 | 305 | 198.325 | 650·24 | 7695 | 26889 | 222 | 22 | 88 | 16 | 300 | 896
6 | Csávoly I | 1901 | 93 | 129 | 54.120 | 419·53 | 2353 | 5400 | 58 | 06 | 41 | 86 | 50 | 300
7 | Csávoly II | 1901 | 102 | 198 | 128.600 | 649·49 | - | 11999 | 117 | 64 | 60 | 60 | 160 | 622
8 | Csonpolya I | 1901 | 189 | 252 | 275.246 | 1092·24 | - | 42956 | 227 | 28 | 170 | 46 | 250 | 856
9 | Csonpolya II | 1901 | 166 | 262 | 267.709 | 1021·79 | 11498 | 33578 | 202 | 27 | 128 | 19 | 200 | 1380
10 | Dunabökény | 1902 | 90 | 90 | 139.324 | 1548·- | 4700 | 18640 | 207 | 10 | 207 | 11 | 250 | 510
11 | Gádor | 1900 | 298 | 435 | 360.849 | 829·53 | 15650 | 43589 | 147 | 17 | 100 | 82 | 420 | 1692
12 | Gombos | 1900 | 99 | 141 | 30.017 | 212·88 | - | 2810 | 28 | 38 | 19 | 92 | 20 | 240
13 | Jánoshalma | 1900 | 90 | 117 | 48.956 | 418·42 | - | 3887 | 43 | 18 | 33 | 22 | 100 | 300
14 | Katymár | 1900 | 117 | 237 | 135.363 | 571·23 | 5825 | 15473 | 140 | 79 | 65 | 28 | 250 | 638
15 | Kerény I | 1900 | 402 | 602 | 341.933 | 567·99 | 15109 | 46651 | 116 | 04 | 77 | 49 | 250 | 2010
16 | Kerény II | 1901 | 123 | 227 | 118.871 | 523·76 | 4948 | 18531 | 150 | 65 | 81 | 63 | 100 | 700
17 | Kerény III | 1900 | 181 | 241 | 113.425 | 470·64 | 4929 | 14282 | 78 | 90 | 59 | 26 | 13 | 963
18 | Kishegyes | 1906 | 34 | 55 | 28.069 | 510·34 | 1320 | 3133 | 92 | 15 | 56 | 96 | 205 | 325
19 | Kossuthfalva | 1900 | 64 | 86 | 94.108 | 1094·27 | - | 12320 | 192 | 50 | 154 | 88 | 105 | 500
20 | Kunbaja | 1901 | 245 | 391 | 174.903 | 447·32 | - | 19120 | 78 | 04 | 48 | 90 | 140 | 996
21 | Magyarkanizsa | 1900 | 27 | 55 | 69.211 | 1258·20 | 1191 | 9757 | 361 | 37 | 177 | 40 | 85 | 307
22 | Mélykút | 1900 | 191 | 390 | 79.085 | 202·78 | 2913 | 9353 | 48 | 96 | 23 | 98 | 64 | 412
23 | Őrszállás | 1901 | 168 | 201 | 167.400 | 823·83 | 7298 | 20426 | 121 | 57 | 101 | 62 | 102 | 832
24 | Pacsér | 1906 | 38 | 49 | 39.074 | 797·42 | 1746 | 4667 | 122 | 81 | 95 | 24 | 68 | 153
25 | Szentfülöp | 1900 | 300 | 465 | 291.817 | 627·56 | 2214 | 33892 | 112 | 97 | 72 | 88 | 430 | 1220
26 | Szilágyi | 1902 | 76 | 125 | 55.000 | 440·- | 2470 | 6290 | 82 | 76 | 50 | 32 | 15 | 476
27 | Temerin | 1900 | 166 | 318 | 197.463 | 621·27 | 6620 | 21577 | 129 | 98 | 67 | 85 | 312 | 771
28 | Ujszivácz | 1899 | 300 | 387 | 284.348 | 734·72 | 11188 | 30970 | 103 | 23 | 80 | 02 | 280 | 1300
29 | Vaskút | 1901 | 121 | 226 | 121.875 | 539·26 | - | 14270 | 117 | 93 | 63 | 14 | 98 | 537
30 | Zsablya | 1902 | 56 | 75 | 70.446 | 939·29 | - | 10248 | 183 | - | 136 | 64 | 28 | 489

Or Dur, angol telivér tenyészmén a futaki uradalomban.
Szecskő, angol félvér tenyészkancza a rasztinai uradalomban.
Juhcsoport a kisszállási uradalomban.
Kétéves Electoral Negretti-csoport a futaki uradalomban.
409Egyes gazdaságok üzeme.
Az egyes vidékek nagyobb birtokainak gazdasági üzeme a következő:
Alsókabol. - A görög keleti szerb patriárkátus birtoka. Alsókabol község határában terül el. Az alsókaboli birtok területe 3301 k. hold és 59 □-öl, ebből 2200 k. hold ármentesítve van, a többi 1100 k. hold 553 □-öl pedig előtér (Vorland). Ezt a birtokot Dungyerszky Jakab újvidéki nagybirtokos bérli. - A vajszkai birtok területe 8215 k. hold. Az egész birtok az ú. n. Zsiva szigettel ma még árterület. Ebből 3286 k. holdat ártéri erdő borít, a többi 4929 k. holdnyi területből pedig 3286 k. hold ártéri legelő és 1643 k. hold mocsár. Ha nagy a vízállás, akkor van halászata is. Halásznak pontyot, harcsát, keszeget és elvétve kecsegét is. A pátriárkátus tervbe vette az egész birtok ármentesítését. A kész tervek a földmívelésügyi minisztériumnál vannak elbírálás és jóváhagyás czéljából. Az egész vajszkai birtok a Zsiva szigettel házi kezelésben van.
Alsókabol. - A kovili görögkeleti zárda birtoka. Összterület 1918 k. hold. Ebből kert és beltelek 8, szántóföld 700, erdő 425, szőlő 5, nádas 600 és adó alá nem eső terület 180 k. hold. A gazdaság bérbe van adva. Van méhészete 20 kaptárral, a mézet Újvidéken értékesítik, kilója 1-1 K 20 f. Halászata, melyben honi halakat tenyésztenek, bérbe van adva. Erdészetében uralkodó a fűzfa; rendszeres üzemterv szerint, 20 éves fordában kezelik. Borászatában főfajok a rizling és a szlankamenka. Van egy nyolczas lóerejű cséplő- és egy aratógépe. Ezen a vidéken az átlagos földhaszonbér holdanként 50-60 kor.
Bács. - Kalocsai érseki uradalom. Bérlője Dungyerszky György. Összterület 13,000 k. hold s Bács és Dernye határában fekszik. Kert és beltelek 30, szántóföld 5900, erdő 5000 k. hold, a többi kaszáló és legelő. Gazdasági és üzemrendszer nyolczas vetőforgó. Magtermelése vörös here 600, mohar 300-400 k. holdon. Különleges termelési ága kender 400 k. holdon. Lóállomány összesen 150 db. vegyes és amerikai fajok. Igás 60, kocsiló 12, a többi ménesbeli; nevezetesebb anyakanczák: Hinderina, Sonenstrendzsa, Siess H., Dauturus, Daghter, Amalien, Péarson, Maud del Mar, Katek Mr, Gregor és az orosz Krasvitza. Ezeknek a csikai Dillon Boy imp. amerikaitól származnak. Szarvasmarha-állomány összesen 902 db., jármos ökör 360, tehén 193, gulyabeli 309, tenyészbika 40 db., mind magyar és nyugati faj; a bikák egy része simenthali. Juh-állomány 2872 db. 60 tenyészkossal, Rambouillot selymes faj. Erdészete tölgy, gyertyán és szil. Az egyes erdőket törvényhatóságilag jóváhagyott üzemtervek szerint kezelik; termékei tűzifa, talpfa, oszlopfa és szerszámfa. Van öt db. nyolcz lóerejű gazdasági cséplőgépje. A munkaerőt helyben szerzi; a napszámárak 120-240, nőknél 80-160 fill. A földhaszonbér ezen a vidéken kicsiben 36-100 kor., nagyban 32-70 kor. holdanként.
Bácsalmás. - Báró Vojnits István, uradalma Bácsalmáson, Bajsán, Pacséron és Szabadka határában. Összterület 2400 k. hold és Szabadka határában külön 700 k. hold. Az előbbiből kert és beltelek 14, szántóföld 2300, kaszáló 26 szőlő 25, nádas 35 kat. hold. Gazdasági és üzemrendszer négyes vetőforgó. Lóállomány összesen 65 db. angol és arab fajú. Szarvasmarha-állomány összesen 330 db. Ebből jármos ökör 80, tehén 50, gulyabeli 200 drb., mind magyarfajú. Van egy nyolczas és egy tizes lóerejű cséplőgépe és 5 aratógépe. A munkaerőt a részeseken és cselédeken kívül, a vármegye területén szerzi.
Bácsborsód. - Latinovits Frigyes uradalma. Az összterület 3000 k. hold; a birtok egy része Katymár határában terül el. Van még birtoka Pestvármegyében, Visegrádon. Borsódon a beltelek 15, kaszáló és legelő 160, erdő 6, szőlő 4, nádas 50 k. hold, a többi szántóföld. Gazdasági és üzemrendszer négyes forgó. A birtok nagyobb része bérbe van adva Lóállomány összesen 40 db. Ebből igás 10, kocsiló 6, a többi ménesbeli, mind Nonius-faj. Hajdan híres ménes volt az uradalomban. Szarvasmarha-állomány összesen 300 db. vegyes nyugati fajúak; jármos ökör 160, tehén 70, a többi gulyabeli. Juhállomány 1000 db., kb. 20 tenyészkossal Rambouillet-faj. Van tejgazdasága, napi termelés 680-700 liter, Budapestre szállítják. Van méhészete 60 kaptár; a mézet helybeli kereskedőknél értékesíti. Borászatában rizling, mézesfehér, kadarka, chasselas fajok vannak. Kertészetében káposztát, hagymát s zöldségeket termel, kb. évi 1200 kor. forgalmi értékben. 3000 gyümölcsfából álló gyümölcsösében a legnemesebb alma- és körtefajok vannak. Dinnyét kb. 2000 kor. értékben termel. Van három db. nyolcz lóerejű cséplőgépe. A munkaerőt helyben és vidéken szerzi; napszám férfiaknak 120-300, nőknek 80-200 fill. Átlagos évi haszonbére vidéken 60-70 kor. k. holdanként.
Bácsborsód. - Latinovits Pál gazdasága. Összterület 1500 k. hold. A birtok Borsód és Madaras határában fekszik. Kert és beltelek 10, kaszáló és legelő 210, erdő 12, szőlő 20, nádas 80 k. hold, a többi szántóföld. Gazdasági és üzemrendszer négyes forgó. Magtermelés vörös lóhere. Lóállomány összesen 60 db. Ebből igás 20, kocsiló 4, a többi ménesbeli. Szarvasmarha-állomány összesen 300 db. Ebből jármos ökör 160, tehén 80, a többi gulyabeli; mind vegyes nyugati faj. Juhállomány 300 db. 25 tenyészkossal, Rarnbouillet-frj. Sertésállomány 300 drb. 20 kannal, mangalicza-faj. Van tejgazdaság napi 600 liter termeléssel, melyet a madarasi tejszövetkezetnél értékesítenek. Van méhészet 30 kaptárral. Halászata van a Bila-bara tóban. Borászatában piros volterini-, rizling-, kövidinka- és kadarka-fajok vannak, csemegeszőlőnek chasselas, zöld szagos, damaskusi fehér és hamburgi vörös fajt termel. Dinnyét kb. 300 kor. forgalommal s ugyanannyi gyümölcsöt termel. Van három, nyolcz lóerejű cséplőgépe. A birtok nagyobbrésze bérbe van adva és a föntebbi állomány javarésze a bérlőké. Azonban a tulajdonos részben mindkét birtokon gazdálkodik, sőt a mindkét birtokán levő szőlőket kizárólagosan maga kezeli.
Bácsborsód. - Latinovits Géza gazdasága. Összterület 1000 k. hold, a birtok Borsód és Katymár határában fekszik. Kert és beltelek 6, kaszáló és legelő 40, erdő 20, nádas 30 k. hold. Gazdasági és üzemrendszer négyes vetőforgó. Magtermelés vörös lóhere. Lóállomány összesen 40 db., igás 12, a többi ménesbeli. Szarvasmarha-állomány 150 db. jármos ökör 60, tehén 30, a többi gulyabeli; vegyes nyugati fajok. Juh-állomány 400 db. 10 tenyészkossal, Rambouillet-faj. Sertés-állomány 150 db. 10 kannal, mangalicza-faj. A tejgazdaság 250 liter napi termelését a madarasi tejszövetkezetnél értékesítik. Halászata van a Bila-bura tóban.
Bácsújlak. - Adamovich Iván uradalma. Összterület 3000 k. hold. Még Szerém vármegyében van a téglagyára és szőlője. Az itteni birtokból kert és beltelek 100, szántóföld 700, kaszáló 2000, legelő 100, erdő 60, szőlő 2 hold. Gazdasági és üzemrendszer négyes forgó. Kendert 6-10 holdon termel. Ló-állomány összesen 30 db. Ebből igás 12, kocsiló 9, a többi anyakancza és csikó, mind Wallon-faj. Szarvasmarha-állomány összesen 140 db, magyar fajta; jármos ökör 60, tehén 30, a többi 410gulyabeli. Sertés-állomány 100 db, mangalicza és szaporulata. Nagyobb halászata van a Dunán és belterületén, a halat vukovári és újvidéki kereskedők értékesítik. Kertészetében különösen káposztát és zöldségfélét termel nagyban. Van egy db. nyolcz lóerejű gőzcséplő-készlete. A munkaerőt helyben szerzi. Napszámárak férfiaknál 120-300, nőknél 100-200 fill. A földhaszonbér ezen a vidéken 70 kor. m. holdanként.
Bajsa. - Wámoscher Mihály és társa gazdasága. Összterület 519 hold. Ezenkívül Horvátországban van még birtoka. Különleges termelési ág a len- és máktermelés 20-25 holdon. Ló-állomány összesen 14 db. vegyes fajúak, igás 10, kocsiló 4; ménese baranyamegyei bérletén van. Szarvasmarha-állomány 202 db. Ebből jármos ökör 30, tehén 25, tinó 30, üsző 15, gulyabeli 70, hízómarha 30, tenyészbika 2, mind magyar s a hízók között több nyugati faj. Juhállomány 300 db. 6 tenyészkossal, Rambouillot-faj. Borászata van olasz rizling és kövidinka fajtákkal.
Bajsa. - Lelbach János birtoka. Puszta-alsóroglaticzán és Dubokán fekszik. Területe 1168 k. hold, ebből szántóföld 1000, rét és legelő 146 szőlő 15, őszi vetés 250, tavaszi 250, takarmány 100, tengeri 400, hasznavehetetlen 7 kat. hold. Állatállomány; 120 drb. szarvasmarha, magyar faj és 50 drb, igás ló.
Cservenka. - Lelbach László dr. gazdasága. Cservenka, Kula és Borsód községek határában. Összterület: 3008 kat. hold, ebből Cservenkán 708, Kulán 550 és Borsódon 750 hold. Belterjes gazdálkodás, búza-, zab-, árpa- és kukoricza-termeléssel. Három darab 8 lóerejű géppel. Állatállománya Cservenkán: 76 drb. nonius és angol fajú ló és csikó; 28 jármos ökör, 6 tehén, 24 hízómarha, egy tenyészbika és 22 tinó s üsző. Kertje három hold, szőlő négy hold, olasz rizlingi, burgundi és kenderke szőlőfajokkal. Napszámárak: férfiaknál 2-5 koronáig, nőknél 1·20-3 koronáig. Földhaszonbér 50-60 korona.
Cservenka. - Geyer testvérek uradalma Cservenkán, Kerényben és Alsóroglaticzán (Bajsa). Összterület 2500 h. hold. Ebből kert és beltelek 50, szántóföld 2250 és legelő 200 k. hold. Gazdasági és üzemrendszer hármas vetőforgó. Ló-állomány összesen 160 db. Ebből igás 48 angol félvér, kocsiló 14, ménes 70 és anyakancza 28, mind angol félvér és amerikai. Szarvasmarha-állomány összesen 292 db. Ebből jármos ökör 100 magyar faj, fejős tehén 12 bonyhádi és simenthali, gulyabeli 180 magyar faj. Van méhészetük saját használatra. Van 2 nyolczas lóerejű cséplőgépük és 5 aratógépük. A munkaerőt Cservenkán és Bajzán szerzik. Ezen a vidéken átlagos földhaszonbér kat. holdanként kicsiben 75-80, nagyban 60-70 kor.
Cservenka. - Lelbach Péter uradalma. Az uradalom Cservenka, Kula, Bajsa és Szabadka határában fekszik. Összterület 7000 k. hold. Kert és beltelek 150, kaszáló és legelő 450, szőlő 10 k. hold, a többi szántóföld. Gazdasági és üzemrendszer négyes forgó. Lóállomány 150 db. arabs és angol félvér fajok; igás 80, kocsiló 10, a többi ménesbeli. Szarvasmarha-állomány közel 1500 db. mind magyar fajta. Jármos ökör 450, tehén 125, gulyabeli 800, hízómarha 100, tenyészbika 12. Sertés-állomány 50, mangalicza anyakocza és szaporulata. Borászatában főfajok az olasz rizling, van sok csemegefaj is. Van hat db. nyolcz lóerejű cséplőgépe. A munkaerőt helyben és vidéken szerzi be; napszámárak férfiaknak 160-500 fill., nőknek 100-240 fill. Földhaszonbér a vidéken nagyban 58 korona k. holdanként.
Csonoplya. - Fernbach Károly birtoka. Részben Csonoplyán 800, részben Szondon 950, összesen 1750 k. holdon terül el. Ebből kert és beltelek 30, szántóföld 1585, kaszáló 60, legelő 40 és szőlő 10 k. hold. Gazdasági és üzemrendszer: belterjes gazdálkodás. Lóállomány összesen 258 db. Ebből igás 60, magyar és angol keresztezés, kocsiló 16 angol félvér, ménes 70, anyakancza 40, csikó 70, mén 2. Szarvasmarha-állomány összesen 340 db. Ebből jármos ökör 100, tehén 70, tinó 80, üsző 80, tenyészbika 10, simenthali és magyar fajta. Sertés-állomány 1200 db., 200 anyakocza és 30 kan. Van tejgazdaság napi 100 liter termeléssel. Baromfi-tenyésztésében az emdeni libák, a fehér és sárga orpington-tyúkok a fontosak. Nagy virágkertészet. Van két nyolczas lóerejű cséplőgépe, 2 gőzekéje és 4 aratógépe.
Dunacséb. - Dungyerszky Lázár uradalma. Birtokkezelő, fia Dungyerszky Gedeon dr. Az uradalom Dunacséb és Palánka határában terül el. Összterülete 3036 k. hold. Kert és beltelek 42, szántóföld 2061, kaszáló 19, legelő 630, erdő 116, adó alá nem eső terület 157 k. hold. Gazdasági és üzemrendszer szabad gazdálkodás. Kendert 110 k. holdon termel. Ló-állomány összesen 80 db. félvér; ebből igás 22, kocsiló 8, csikó 50 db. Szarvasmarha-állormány összesen 452 db. Jármos ökör 138 magyar, tehén 50 simenthali, tinó 76, üsző 27, hízómarka 240 db. vegyes fajok; tenyészbika egy simenthali. Juh-állomány 800 db. két tenyészkossal, Rambouillet-faj. Sertés-állomány 60, anyakocza és szaporulata, mangalicza-faj. Van mezőgazdasági szeszgyára és finomítója, gőzhengermalma és sörgyára, két db. nyolcz lóerejű gőzcséplőgépe, egy gőzekéje s két marokrakója. A munkaerőt helyben és vidéken szerzi be; napszámárak férfiaknál 140-200, nőknél 80-120 fillér. Bérlet a vidéken nincs.
Futak. - Gróf Chotek Rezső uradalma. Ez országos hírű és mintaszerű uradalommal bővebben kívánunk foglalkozni. A futaki uradalom az újvidéki járásban fekszik. Területe 24170 kat. hold és 46 négyszögöl. Teljesen sík rónaság. Határai: éjszakról Ókér és Ósóvé, keletről Újvidék, Piros és Kiszács, nyugatról Begecs, Dunagálos és Petrőcz, délről a Duna. A futaki uradalom történetéről és birtokosairól más helyen szólunk. Itt csak megemlítjük, hogy mióta az uradalom a gróf Chotek család kezeibe került, azóta rendkívüli virágzásnak indult. 1856-ban került az egész uradalom a Chotek család birtokába és gróf Chotek Rudolf és Ottó lettek az urai. Gróf Chotek Rudolf a mezőgazdaság terén sok tekintetében úttörő volt. Uradalmában ő emelte az első mezőgazdasági kendergyárat, mely ma is még 700 kat. hold kenderhozamát dolgozza fel. A komlóskertek telepítése szintén az ő érdeme. Magyarországon a futaki uradalom a legnagyobb komló-termelő. E vidék kisgazdái elsajátítván a komló-termelés ismeretét, nagy számban telepítettek komlóskerteket. Gróf Chotek Ottó elhalálozása után a futaki uradalomnak őt illető felerésze öröklés útján, ifj. gróf Chotek Rudolf tulajdonává lett. Id. gróf Chotek Rudolf 1903. évi decz. hó 3-án elhalálozván, fia ifj. gróf Chotek Rudolf örökölte az uradalom másik felerészét is és ezzel az uradalom egyedüli tulajdonosa lett. - E vidék éghajlata, csekély eltéréssel, hasonló a nagy magyar Alföldéhez. Télen a havazás aránylag kevés, tavaszszal, gyakran már márcziusban, a hőmérséklet rohamosan emelkedik, nyáron pedig tropikus hőség szokott uralkodni. Az átlagos évi hőmérsék 10·8 Celsius fok. A csapadék általában kevés és eloszlása kedvezőtlen; a nyáron át ritkán esik az eső. A csapadék összmennyisége mintegy 600 411miliméter. Az uradalom déli, dunamenti részén az éghajlati viszonyok valamivel jobbak. A talaj alluviális. A Duna folyamhoz közelebb fekvő területek homokos jellegű, könnyebb talajok; a Dunától távolabb fekvők agyagosabbak és így kötöttebbek. A talaj humusban gazdag, mély mívelésre kiválóan alkalmas és a legjobb termőtalajok közé sorolható. Hogy e kedvező talajviszonyok ellenére sem tud az uradalom oly magas termésátlagot elérni, mint egyes felsőmagyarországi uradalmak, annak oka a túlszáraz éghajlat. Szíkes talaj az uradalomban kevés van és ez is legelő. A belvizek le vannak vezetve. A környékbeli földek forgalmi értéke magas. Nagyobb birtoktestek eladása évtizedek óta nem fordult elő; kisebb birtokokat holdanként 1200-2000 korona átlagárban szoktak fizetni. Az útak, mint az Alföldön, úgy e vidéken is rosszak. Az újvidék-palánkai műúton kívül, más kövezet út az uradalmat sehol sem érinti. A saját útjai azonban 16 m szélesek, gyümölcsfák szegélyezik azokat és állandóan jókarban vannak. Az uradalmat éjszakról délnek a budapest-zimonyi fővonal, nyugatról keletnek pedig a baja-zombor-újvidéki helyi érdekű vasútvonal szeli át. Víziútai a Duna és a Ferencz-József öntöző csatorna. A termények szállítása leginkább a vízen történik, habár a Dunához való szállítás a távolság és a rossz útak miatt nehézkes és költséges. Mindazonáltal a víziút olcsósága a szállítási módnak ad előnyt. Egy métermázsa gabona szállítási költsége Futakról Budapestre a Dunán 50 fillér, a vasuton 100 fillér. A futaki uradalom mívelési ágak szerint a következőleg oszlik meg szántó 11189 k. h. 828 öl, kert 103 k. h. 293 öl, rét 1189 k, h. 431 öl, szőlő 6 k. h. 272 öl, legelő 4453 k. h. 915 öl, erdő 4578 k. h. 397 öl, nádas 157 k. h. 852 öl, földadó alá nem eső terület 1892 k. h. 858 öl, tehát összesen 24,170 k. hold 46 négyszögöl. Az uradalom gazdatiszti kezelés alatt áll. Főnöke a jószágigazgató, ki az összes gazdasági, ipari és egyéb adminisztratív részeket vezeti, miáltal a kezelés egyöntetű szerves egész. Az adminisztratív ügyképviseletre középponti hivatal van szervezve, Ófutak székhelylyel, mely igazgatól, pénztári, kasznári, számvevőségi hivatalból áll. - A technikai rész mezőgazdaságból, erdőgazdaságból, kertészetből és ipartelepekből áll. A mezőgazdasági kezelés 9 kerületre oszlik, ú. m. nyolcz szorosan vett mezőgazdasági kerületre és egy ménesgazdaságra. Az erdőgazdaság két pagonyból áll. A kertészet díszkertészetre és konyhakertészetre oszlik. Ipartelepek: a kendergyár, gépjavító-műhely, gőzmalom és a gőztéglagyár. - Az uradalom eleven és holt leltára a következő: 64 tenyész-ló, 121 csikó, 159 igásló, 571 jármosökör, 18 bivaly, 386 nyugati fajta gulyamarha, 766 magyar fajta, 126 hízómirha, 61 lófogat, 370 szekér, 383 eke, 232 borona, 106 mélyítő és extirpátor, 82 sormívelő, 104 henger, 30 sorvetőgép, 10 garnitura gőzcséplő, 2 kilométer hosszúságú szállítható mezei vasut. - A szántóföldek minden gazdasági kerületben 21 egyenlő nagyságú táblára vannak osztva. Minden gazdaság 21 táblából 18 táblát rendes vetésforgóba illeszt be és 3 táblán, forgón kívül, luczernát és baltaczímet termeszt és e szakaszban meghagyja addig, míg kielégítő termést ad; ezután feltörik és a rendes vetésforgóba illesztik be, helyette pedig a forgóból luczernavetésre alkalmas előveteményű táblát vesznek ki és illesztik a mellékszakaszba. Az összes szántóföldek luczernatermesztésre alkalmasak. Minden gazdaság 21 táblából három táblát, tehát szántóföldjének hetedrészét megtrágyázza és pedig egy táblát teljes trágyával, kettőt pedig féltrágyával. Trágyázás zabosbükköny alá történik, ha azonban trágyafölösleg van, kivételképen kapás, illetőleg tengeri alá is trágyáznak. - A vetésforgó a következő 1. Zabosbükköny trágyázva. 2. Repcze. 3. Szálkender. 4. Őszi gabona. 5. Zabosbükköny. 6. Őszi gabona. 7. Tengeri (kapás). 8. Zab. 9. Zabosbükköny fél trágyában. 10. Őszi gabona. 11. Kapás (tengeri). 12. Őszi gabona. 13. Kapás (tengeri). 14. Zab. 15. Zabosbükköny fél trágyában. 16. Őszi gabona. 17. Kapás. 18. Zab. - Forgón kívül két tábla luczerna és egy tábla baltaczím, vagy egy tábla luczerna és két tábla baltaczím. Százalékokban: ősziekből 28, tavasziakból 20, kapásokból 18, és takarmányból 34%. - K. holdanként a legutóbbi 10 év átlagtermése a következő: buza 808, rozs 1009, zab 881, tengeri 1287, kender 4414, repcze 581, mák 381 kilogramm. E 10 évben azonban négy aszályos év átlagai is benn foglaltatnak. - A rétek területe 1189, a legelőké 4578 s így összesen 5767 k. hold, mely terület 11789 k. hold szántóföldhöz viszonyítva, feltűnő nagy, de ez abban leli magyarázatát, hogy ezek legnagyobbrészt dunamenti árterületek, melyek csak időszakilag legeltethetők és a községeknek ily czélra bérbeadatnak. A Dunaszabályozás előrehaladtával az uradalom kb. 3000 hold I. oszt. szántóföldhöz fog jutni. A réteken csak anyaszénát kaszálnak, a sarjút pedig lelegeltetik. Az egyes kerületekben legelőnek hagyott területek bármikor feltörhetők. Kétféle legelő van, ú. m. gulya- és juh-legelő. Ez utóbbiak nagyrésze gyümölcsfákkal van beültetve. - A munkások és napszámosok a környékbeli falvakból és uradalmi szegődményeseknek szolgálatban nem álló családtagjai közül kerülnek ki. Az aratók s a cselédség szintén környékbeliek. Az agrárszoczializmus e környék szorgalmas és munkásnépe között szintén felütötte a fejét, habár nem oly mértékben, mint az ország más vidékén. Idegen munkaerőre, kivéve az elmúlt évet, eddig szükség nem volt. - Napszámbérek a következők: férfiaknál tavaszszal 140, nyáron 200, őszszel 160, télen 140 fillér. Asszonyoknál tavaszszal 80, nyáron 100, őszszel 80 és télen 80 fillér. Gyermekeknél tavaszszal 40, nyáron 60, ősszel 40, télen 40 fillér. Habár a napszámbérek az Alföld többi vidékeihez képest alacsonyak, az uradalomban foglalkozó munkás évi keresete mégis nagyobb, mert a napszámosok legnagyobb része arató és szakmánymunkás is. Minden arató kap 7 k. hold őszit, 4 1/2 k. hold tavaszit, 11-ik aratórész ellenében, 4 1/2 k. hold zabosbükkönyt, 8·80 korona kaszálási díj és 4 1/2 k. hold tengerit 1/4-ed mívelésre, oly módon, hogy, az uradalom szánt vet, az uradalmi részt behordja, a szárat összehordja, a negyedes kétszer kapál, letöri és a szárat kivágja. Ingyen vagy robotmunkát az aratóktól nem kívánnak. Éves ökrösbéres szegődménye: készpénz 120 kor., buzaliszt 180, kenyérliszt 560, korpa 240, szemes tengeri 400 kilogramm, tűzifa 4 űrméter, tengeriföld 825, burgonyaföld 200, kert 50 négyszögöl, sertés-tartás 2 drb, kenyérsütésre, fűtésre a szükséges tüzelő, lakás: szoba, konyha, éléskamra, fáskamra és két sertésól, baromfiól. Ezenfelül hat ízben ismétlődő 5 koronás ötödéves korpótlék jár megszakítás nélküli szolgálat után. - A cseléd, 14 éven aluli és négynél több minden gyermeke után, 1 Htl. kétszeres pótlékban részesül. Keresetképtelen cseléd a következő kegydíjat kapja: 10 évi szolgálat után a szegődmény 1/4, 20 után 2/4, 30 után 3/4 és 40 után a szegődmény 4/4 része. Özvegyek a következő kegydíjban részesülnek: férjük 10 évi szolgálata után 4, 20 után 6, 30 után 8 és 40 után 8 hektoliter kétszeres és 40 korona készpénz. - Az uradalom szegődményeseinek gyógykezelésére négy orvost tart. A súlyosabb betegeket az uradalom "Marianum" nevű kórházában gyógykezelik. Szükségesnek mutatkozott egy uradalmi r. kath. templom felépítése 412s egy lelkészi állás szervezése Ottómajorban. Az uradalom mint kegyúr, fenntartja az újfutaki r. kath. templomot is, melyet a kegyúr 1908 évben 500,000 korona költséggel újra építtetett. A szegődményesek gyermekeinek oktatására négy pusztán négy elemi iskolát tart fenn, négy tanítói állással. Ezenfelül fenntart Ófutakon egy óvodát és Újfutakon a "Rudolfinum" árvaházat, melyben 12 árvafiút és 12 árvaleányt nevelnek apáczák vezetése alatt. - Gróf Chotek Rezsőnek ezenkívül Szerémmegyében 7929 és Pozsonymegyében 3034 k. holdas birtoka van. Bács-Bodrogban a juhállomány 9000 fésűsgyapjas, 108 tenyészkossal. A sertésállomány 139 magyar mangalicza, 35 anyakoszával és három kannal. A tejgazdaság napi termelése kb. 720 liter. A tejet Újvidéken értékesítik. Méhészet is van, 150 Dzirzon-kaptárral. A dunai halászat bérbe van adva. Az erdőkben a mocsártölgy dominál és 80-100 éves fordában kezeltetik. Szőlőben a fő borszőlőfaj a Ruzsicza. Van gyümölcskertészet is, 3000 alma-, 4000 szilva-, 1000 dió- és 2000 körtefával. Gyümölcsfélékből az évi forgalom 20-25.000 korona. Az egész birtok Bácskában Új- ós Ófutak, Kiszács, Petrőcz, Dunagálos, Piros és Begecs községek határában fekszik.
Hódság. - Rausch Ede birtoka. A birtok területe Hódságon 53, Liliomoson 416, összesen 469 k. hold. Birtoka van még Szlavonországban Cacinec községben 1041 hold. A bácskai birtok a két háztelken és 1200 □-öl szőlőn kívül mind szántóföld. Kendert 60 holdon termel. Ló-állomány összesen 24 db. Ebből igás 10, kocsi-ló 4, csikó 9 és mén 1. Szarvasmarha-állomány összesen 120 db. Ebből jármos ökör 32, magyar fajta tehén 12, tinó 45, üsző 20, gulyabeli 10 és tenyészbika 1. Van egy nyolczas lóerejű cséplőgépe, Kunz-féle gőzmorzsolója, benzinmotor szecskázásra és 3 aratógépe. A munkaerőt Hódság, Keresztúr és Liliomos községekből szerzi; napszám férfiaknál 2-3 korona, nőknél 1 kor. 40 fill.-2 kor. Ezen a vidéken az átlagos földhaszonbér holdanként 60-80 kor.
Katymár. - Latinovits János örökösök uradalma. Összterület 3000 m. hold, mely Katymár, Madaras és Borsód határában terül el. Kert és beltelek 8, kaszáló, legelő 250, erdő 55, szőlő 3, nádas 200 k. hold, a többi szántóföld. A birtok bérbe van adva. Halászata van a Bilabara tó 1/3-ad részén; a halat Baján értékesítik. Kertészete van kb. két holdon s gyümölcsöse négy holdon.
Katymár. - Latinovics Margit, Horthy Istvánné gazdasága. Összterület 1200 k. hold. Kert és beltelek 45 k. hold, kaszáló és legelő 80, erdő 20, szőlő 4, nádas 52 k. hold. Halászata van a Priszpa tóban. A birtok bérbe van adva.
Kossuthfalva. - Pilaszanovits József birtoka. Összterület 825 k. hold. Ebből kert és beltelek 32, szántóföld 720, kaszáló és legelő 72, erdők és szőlő 1 k. hold. Gazdasági és üzemrendszer négyes forgó. Nagyobb területen termel mákot, magbükkönyt, borsót, muharmagot és czirokot. Lóállomány összesen 58 db. Ebből igás 12, kocsi-ló 8, ménesbeli kanczák, csikók 37 és mén 1. Nevezetesebb anyakanczák Caledonian, angol teliv. mén és Furioso, Palestro XXIII. mezőhegyesi mén után. Szarvasmarha-állomány összesen 200 db. Ebből jármos ökör 50, tehén 40, tinó 60, üsző 47 és tenyészbika 3, magyar és bonyhádi fajták. Van tejgazdaság és baromfitenyésztés. Van méhészete 24 családdal és a mézet helyben értékesítik. Van agy hatos lóerejű cséplő és 3 aratógépe. A munkaerőt helyben szerzi; napszám férfiaknál 2-4, nőknél 1-2 kor. Ezen a vidéken az átlagos földhaszonbér lánczonként 70-85 korona.
Kossuthfalva. - Fernbach János birtoka. Kossuthfalva határában terül el. Felső-Roglaticza Újmajor 967 k. holdnyi területét néhai Fernbach Antal örököseinek antalmajori birtokával (669 k. hold), mint bérlettel együtt kezelik. A birtokon csak 50 k. hold legelő van, a többi szántóföld. Az összes terület be van vetve, a fősúlyt a tengeri-termelésre helyezik és tengerit 600 k. holdon termelnek. A gazdaságban 500-600 mm. szuperfoszfátot szórnak el évente. A lóállományra nagy gondot fordítanak, a törzstenyésztés 32 anyakanczából áll. A magyar gulya marha-létszáma 220 drb. Ökör 86 drb. A gazdaságban modern épületek állanak. Van a birtokon gőzmalom, két cséplő garnitúra, 4 kévekötő és 3 fűkaszáló.
Kossuthfalva. - Özv. Fernbach Bálintné leányai birtoka, egy birtokként kezeltetik. A birtokok együtt alkotják Felsőroglaticza Ó-Majort. Területe 1630 kat. hold. A birtok nagyobbrészt szántó, csak 95 kat. hold legelő. Búza, zab, tengeri egyenlő területen termelve, kis rész ugar, a többi takarmánynyal vetve. Birtok a legmodernebb épületekkel van ellátva. Gőzmalom, két ártézi kút, halastó, a hol rendszeresen űzik a haltenyésztést. Ménesre nagy gond fordíttatik. Gulya-állomány, magyar faj 250 drb. Ökör-állomány 90 drb. Használati ló-állomány 26-32 drb. Sertés-állomány mintegy 65-75 anya göbéből áll. Növedékek egy részét a birtokon hizlalják. Van két cséplő-garnitura, 3 kévekötő és két marokrakó, 2 drb. fűkaszáló. - Munkáskéz elegendő, de mind szervezeti. Újabban a viszonyok javulnak.
Kossuthfalva. - Lernbach Antal birtoka. Kossuthfalva község határában Angyalbandi (Felsőroglaticza) pusztán 650, Bajsa község határában Duboka pusztán 300 k. hold. A vetésforgó mindkét helyen harmadrészben őszi, harmadrészben kapás, harmadrészben tavaszi. A műtrágyázást Bácskában első ízben itt próbálták ki és azóta állandó alkalmazásban is van, e téren a gazdaság úttörőnek nevezhető. A szántóföld összesen 900, a legelő 50 k. hold. Az állatállomány 75 drb. angol félvérló, 150 drb. magyar fajta szarvasmarha, 50 drb. jármos ökör. Van 7 drb. aratógóp, 5 drb. vetőgép, 3 drb. kaszálógép, cséplőgarnitura, több kapálógép; vannak továbbá darálók és szecskavágók, 3 drb. tárcsás borona, azonkívül egyes-, kettes-, hármas vasú ekék, hengerek és fogas boronák. A munkásviszonyokat illetőleg az a tapasztalat, hogy a magyarság újabban hódol a szocziálizmusnak.
Kossuthfalva. - Ungár József birtoka. Kossuthfalván és Szabadka határában terül el. Az összterület 1710 k. hold. Ebből kert és beltelek 20, szántóföld 1665, kaszáló és legelő 20, erdő három és adó alá nem eső terület kettő k. hold. Gazdasági és üzemrendszer négyes vetőforgó. Lóállomány összesen 80 drb. Ebből igás 42, kocsiló 8, ménesbeli anyakancza, csikó és mén 30 drb. Szarvasmarha állomány összesen 518 darab. Ebből jármos ökör 128, magyar faj, tehén 70, tinó, üsző, hizómarha és tenyészbika együtt 320 darab. Van egy gőzmalma parasztőrlésre. Van 3 nyolczas lóerejű cséplőgépe és 3 aratógépe. A munkaerőt helyben szerzi: napszám férfiaknál 120-300, nőknél 60-160 fillér. Ezen a vidéken átlagos földhaszonbér kat. holdanként kicsiben 64; nagyban 48 korona.
Kisszállás. - Boncompagni-Ludovisi Arduina herczegasszony és fivére gróf San-Martino e Valperga Henrik uradalma. Összterület 28,000 m. hold. Az uradalom Kisszállás ás Jánoshalom határában fekszik. Kert és beltelek 20, szántóföld 13,500, kaszáló 1400, legelő 7000, szőlő 100, nádas 41517, adó alá nem eső terület 800 m. hold, a többi erdő. Gazdasági és üzemrendszer hatos, tizenkettes, tizenhármas forgó, a homoki gazdaságokban négyes vetőforgó. Repczét 150 m. holdon termel. Lóállomány összesen 201 darab angol fajta: ebből igás 73, kocsiló 27, ménesbeli 101. Szarvasmarhaállomány összesen 2483 darab. Ebből jármos ökör 610 magyar, saját nevelésű, tehén 40, nyugati, tinó és üsző 1382, gulyabeli tehén 405 magyar, nyugati növendék 56. Juhállomány 8354 darab, 128 tenyészkossal; merinói és Rambouillet keresztezés. Sertésállomány 964 darab mangalicza; 165 darab anyakocza és szaporulata, 22 öreg és 45 egyéves kannal. Tejgazdaságot most rendez be, 225 liter napi tejtermeléssel. Baromfitenyésztésében a sárga orpington-tyúk és a fehér pulyka tenyésztése a fő, évi 1500-2000 korona forgalommal. Erdészetében uralkodó az ákácz, szerszámfát és tüzifát termel. Borászatában a fő szőlőfajok a rizling, kövidinka, kadarka, szlankamenka. Van gazdasági szeszgyára 1405 hektoliter kontingenssel. Van gőzmalma, hat hengerre és négy kőre, uradalmi használatra, 10,000 mm őrlésre. Van hat darab tíz lóerejű cséplőgépe és tíz kévekötő arató-gépe. A munkaerőt helyben és vidéken szerzi, napszám férfiaknál 120-240, nőknél 80-180 fillér.
Kölpény. - Dungyerszky György uradalma. Összterület 2106 k. hold. Kert és beltelek 50, szántóföld 1800, kaszáló 150, legelő 100, szőlő 6 k. hold. Gazdasági és üzemrendszer, szabad gazdálkodás. Lóállomány 18 darab, vegyes fajúak. Szarvasmarha-állomány 305 darab. Ebből jármos ökör 120 magyar, tehén 5 nyugati, üsző 80, hizómarha 100 darab magyar fajták. Borászatában főfajok a burgundi, szilváni, tranii, kadarka, rizling. Van két 10 lóerejű gőzcséplőgépe. A munkaerőt helyben szerzi be s napszámárak a fériaknál 120-200, nőknél 100-140 fillér. Átlagos földhaszonbér kicsiben 80, nagyban 60 korona k. holdanként.
Kula. - Rácz György birtoka. Kula határában és Béla-pusztán van. Összterület 1082 k. hold. Birtoka van még Vasvármegyében 920 kat. hold. A bácskai birtoknak kiváló része a Bokréta nevű birtok, mely regényes fekvésével, virág kertészetével és pompás berendezésével ritkítja párját. Itt kert és beltelek 10, szántóföld 966, kaszáló 29, legelő 23, szőlő 50 és nádas 4 k. hold. Gazdasági és üzemrendszer hármas vetőforgó. Lóállomány összesen 65 darab. Ebből igás 12, kocsiló 5, ménesbeli 26, anyakancza 8, csikó 13, mind angol félvér és egy angol-arabs mén. Szarvasmarha-állomány összesen 59 darab. Ebből jármos ökör 24, tehén 16, tinó 9, üsző 8 és tenyészbika 2 darab. Sertésállomány 10 anyakancza és 2 kan. Van tejgazdaság saját használatra. Baromfi tenyésztésében az orpington és magyar fajok uralkodnak. A Ferencz-csatorna balpartján, a telecskai dombok oldalában terül el a "Jolánföldi szőlő és kertészeti mintatelep." A borszőlő fajok közűl kiválóbbak a mustos fehér, sauvignon blanc, semilion, fourmint, rizling és bouchet fajok, míg csemegeszőlőkben a chasellas és muskotály uralkodó. Az itt termett fehér és bogyózott veres borok, ha négy-öt évig állnak, a hegyi termőborok karakterét veszik fel. A borok eltartására a telepen lévő, 100 m hosszú pincze szolgál egy nagy présházzal. A gyümölcsös 8 holdon terül el és kb. 3000 darab gyümölcsfából áll. A gyümölcsfélék évi forgalma kb 40 mm. Van azonkívül nagy szőlő, és gyümölcsfa-iskola. Kereskedelmi kertészetének keresett terménye a maclura aurentica élősövény (sauvago orange), a melylyel különben az egész telep s a birtokon a csikó- és marhalegelő is be van kerítve. Van egy gőzcséplőgépe. A munkaerőt helyben szerzi; napszám fériaknál 120-400 fillér, nőknél 100-250 fillér. Ezen a vidéken az átlagos földhaszonbér k. holdanként kicsiben 64-84, nagyban 56-62 korona.
Magyarkanizsa. - Dukai Mátyás János birtoka. Magyarkanizsa és Martonos határában fekszik. Összterület 1055 m hold. Ebből kert és beltelek 22, szántóföld 1012, kaszáló 9, legelő 9, erdő, szőlő és nádas 3 m hold. Gazdasági és üzemrendszer belterjes. Herét, kölest és repczét 13 m holdon termei. Lóállomány összesen 26 darab. Ebből igás 16, csikó 10 darab. Szarvasmarha-állomány összesen 105 darab. Ebből jármos ökör 44, tehén 14, tinó 20, üsző 15, gulyabeli 10 és tenyészbika 2, mind magyar fajta. Juhállomány 335 darab, 4 tenyészkossal, magyarfaj. Sertésállomány 84 darab, 10 anyakocza, 2 kan, magyar fajú. Erdészetében uralkodó az ákáczfa, gazdasági használatra. Borászatában vegyesfajú borszőlőket termel. Van egy öt és fél légkörnyomású cséplőgépe. A munkaerőt helyben és Csantavéren szerzi be; napszám férfiaknál 3-6, nőknél 1-3 korona. Ezen a vidéken az átlagos földhaszonbér kicsiben 72, nagyban 56 korona.
Monostorszeg. - Falcione Lajos birtoka. Összterület 700 k. hold, ebből szántóföld 600 k. hold, a többi kaszáló, legelő stb. A birtokon van 10 gazdasági épület. Gazdasági és üzemrendszer négyes vetőforgó; belterjes gazdálkodás. Lóállomány összesen 30 darab amerikai fajta. Szarvasmarhaállomány összesen 120 darab vöröstarka. Van nagy tejgazdasága.
Monostoszeg. - Sauerborn Károly birtoka. Összterület 800 k. hold. Gazdasági és üzemrendszer négyes vetőforgó; belterjes gazdálkodás. Lóállomány összesen 20 darab vegyes fajú. Szarvas marha-állomány összesen 100 darab magyar fajta.
Óbecse. - Gombos Dezső dr. birtoka. Óbecse község és Zenta város határában fekszik. Az egész birtok összterülete 730 k. hold. Ebből kert és beltelek 30, szántóföld 670 és szőlő 3 k. hold. Gazdasági és üzemrendszer a rendes bácskai. Termel mohart és luczernát is. Lóállomány összesen 40 darab. Ebből igás 8, magyar faj; kocsi-ló 6, anyakancza 8 és csikó 18, mind angol félvér. Szarvasmarha-állomány összesen 73 darab. Ebből jármos ökör 28, tehén 12, tinó 19 és üsző 14, mind magyar fajú. Van aratógépe. Az átlagos földhaszonbér ezen a vidéken lánczonként (1 láncz = 2200 □-öl = 1 kat. hold 600 □-öl) kicsiben 120-200, nagyban 90-140 korona. Mindkét birtok egyrésze bérbe van adva.
Őrszállás. - Báró Hammerstein Richárd birtokai. Őrszállás község határában terülnek el. Az egyik Puszta-Sári. Összes terület 2220 k. hold, ebből szántó 2078, kert 2, szőlő 4, legelő 95, erdő 6, adómentes 35 k. hold. A másik Puszta-Rávna. Területe 625 k. hold, ebből szántó 250, legelő 156, rét 47, adómentes 172 k. hold. A birtok egyrésze még 4 év előtt bérbe volt adva, csak új birtokosa vette házi kezelésbe. Az uradalom modern felszerelése folyamatban van. Marhaállomány: jármos ökör 106 drb. magyar, tinó 52 drb., tehén 56 drb. (cselédtehén, kevert), a magyar szilaj gulya 41 dbból áll, bika 2 drb. magyar. A lóállományban van 25 ló és 16 csikó. A juhállomány 276 drb. Rambuillet és fehér raczka keverék. Van két gőzcséplőgép-garnitura, 8 drb. vetőgép, 6 drb. tengeri fészekrakó, 2 drb. kévekötő aratógép, 2 drb. marokrakó aratógép, 2 drb. fűkaszáló, egy köves malom és egy aczéldaráló. A mezőgazdasági termények: búza, zab, tengeri, kender és különféle takarmány. A múlt évben beszerzett két géprendszerű gőzeke-garnitura az intenzívebb növénytermelést teszi ehetővé.
416 Puszta-Resztina. Báró Rédl Lajos uradalma. Összterület 5308 m. hold. Kert és beltelek 141, szántóföld 3828, kaszáló 699, legelő 341, erdő 36, szőlő 8, nádas 157, adó alá nem eső terület 98 m. hold. Gazdasági és üzemrendszer négyes vetőforgó. Lóállomány összesen 150 darab angol és arabs félvér; ebből igás 18, hintósló 32, a többi ménes. A ménest a mostani tulajdonos dédatyja alapította még a török világban, az akkori háborúkban zsákmányúl esett török kanczákból. 1810-ben báró Huszár erdélyi méneséből hoztak három csődört, ezek között volt a híres Vezér, a mely még 1836-ban is élt. A húszas években vettek a gróf Viczay-féle ménesből egy Mister nevű angol félvércsődört, ugyanakkor vettek kanczákat gróf Apponyi méneséből és Mezőhegyesről, valamint Bábolnáról. Ebben az időben a ménesben 40-50 kancza volt. 1848-ban vettek egy tizenhárom markos arab csődört, apacsődörnek. 1856-ban vették a bécsi császári istállóból a Pompejus lipiczai szürke csődört, 1859-ben Bábolnán az Arszlán nevű arabs félvért. 1861-ben Syglavie lipiczai vörösderest a császári istállóból, de ezek mellett bérelt méneket is használtak. 1874-ben vették Szemes csődört gróf Almássy Kálmántól, 1878-ban a Gidrán csődört és néhány kanczát ugyanattól. 1858 óta pontos törzskönyvet vezetnek. Szarvasmarha-állomány 440 darab magyar fajták. Ebből jármos ökör 110, tehén 106, tenyészbika 6, a többi tinó, üsző. A gróf Almássy-féle serkedi uradalomból szerezték a gulyát, a melyet rendesen törzskönyvelnek. Sertés-állomány 60 mangalicza anyakocza és szaporulata; sertés-állomány 300-350 drb. közt ingadozik. Üzemen kívüli szeszgyára van, valamint két nyolcz lóerejű gőzcséplőgépe, egy gőzekéje és két marokrakója. A munkaerőt helyben és a vidéken s Zólyom megyéből 21 pár tót munkást szerez be évente, napszám a férfiaknál 1-2 korona, a nőknél 60-140 fillér. Földhaszonbér ezen a vidéken 30-40 korona m. holdanként. Van kastélya, kápolnája és iskolája, a pusztán 320 lélek lakik.
Regőcze. - Lollok Alajos birtoka Regőcze határában (Landormajor.) Összterület 1200 k. hold. Ebből kert és beltelek 36, szántóföld 615, kaszáló 80, legelő 280, erdő 30, szőlő 3, nádas 60 és adó alá nem eső terület 96 k. hold. Gazdasági és üzemrendszer négyes ugarrendszer. Czukorrépát, czirokot és kendert 50 holdon termel. Lóállomány összesen 40 darab. Ebből igás anyakancza 20 muraközi, kocsiló 6 félvér, csikó 16 muraközi és mén 1 perseron fajta. Szarvasmarha-állomány összesen 120 darab. Ebből jármos ökör 24 magyar, tehén 40, tinó és üsző 60 tenyészbika 4, bonyhádi vöröstarka. Juh-állomány összesen 500 darab 12 tenyészkossal, magyar fajta. Sertés-állomány 350 darab, anyakocza 50 és kan 4, kisjenői fajta. Van egy állami segélylyel berendezett halastó, 70 hold területen, a melyben nemes pontyot tenyésztenek. A halakat vidéki, többnyire budapesti kereskedők veszik meg. Erdészetében uralkodó az ákácz, tölgy, kőris és szilfa; szerszámfát és tűzifát termel. Borászatában főfajok az olaszrizling, dinka és mustosfehér, csemegeszőlőnek a chasselas és muskotályfajok, kertészetében gyümölcsöt és zöldséget termel. Van két patakmalma vízi erővel egyik a major, másik a falu számára. Van részes cséplőgépe és három aratógépe, de nem használják. A munkaerőt minden munkára Regőczén szerzi; napszám férfiaknál 2-3 korona, nőknél 1 korona 50 fillértől 2 koronáig; aratás alatt férfiaknál 12, nőknél 4 korona. Ezen a vidéken az átlagos földhaszonbér k. holdanként kicsiben 56 nagyban 45 korona.
Szabadka. - Báró Podmaniczky Endre uradalma Kelebia pusztán. Összterület 2800 k. hold. Ebből szántóföld 2500, kaszáló 35, legelő 120, erdő 80, szőlő 30 k. hold. Gazdasági és üzemrendszer négyes forgó. Lóállomány összesen 90 darab. Ebből igás 18 kocsiló 12 ménes 24, anyakancza 12, csikó 23 félvér arab s egy angol arab mén. Szarvasmarha-állomány 127 darab. Ebből jármos ökör 80, magyar és nyugati, tehén 24, tinó 16, üsző 6, mind bonyhádi s egy félvér simenthali tenyészbika. Juhállomány összesen 1500 darab merinó-faj, 15 Rambouilet-tenyészkossal. Sertés-állomány összesen 45 darab mezőhegyesi, 10 anyakocza és szaporulata, két bihari-mangalicza kannal. Van tejgazdaság 60-80 liter napi tejtermeléssel, a melyet Szabadkán értékesítenek. Baromfitenyésztése van orpington fehér fajból. Van méhészete 20 kaptárral. Erdeiben az ákácz és szil az uralkodó fajták. Borászatában olasz rizling, kövi dinka a borfajok; csemegeszőlőnek nagy Hamburg, chasselas-fajokat tart. Van két darab 8 lóerejű gazdasági gőzcséplőgépe. A munkaerőt helyben szerzi be, saját telepesei is vannak. Napszám férfiaknál 200-240, nőknél 120-180 fillér. Földhaszonbér e vidéken 72 korona egy láncz.
Szabadka. - Piukovits József birtoka. Kiterjedése 875 k. hold. Szőlő és gyümölcsös 150 k. hold homok. A birtokon van egy mezőgazdasági szeszgyár, 960 hl szeszkontingenssel. A tehenészet 1891 óta áll fönn. Kezdetben bonyhádi teheneket tartottak, de később a Tirolból hozott borzderesekre fektették a fősúlyt. A tehenészet 1906-ban 20 drb. behozott tiroli borzderessel, 1907-ben 22 drb. tiroli borzderessel nagyobbodott. A mai létszám 111 drb fejős tehén. A vetésforgót illetőleg a luczernát külön táblákban, forgón kívül termelik, a többi táblákban zöld takarmány, őszi búza, tengeri, tavaszi kalászos felváltva követik egymást. Zöld takarmány és tengeri alá istállótrágyát búza alá pedig részben szuperfoszfátot is használnak. A szőlő megmunkálására bizonyos számú betanított férfimunkást szerződtetnek egész esztendőre; fizetésük készpénz és ez, a 298 munkanapot véve alapul, fejenként és naponként 2 koronát, összesen 596 koronát tesz. E férfi-munkaerő mellett állandóan 40 női munkást alkalmaznak, a kik a szőlőmívelésre és gyümölcs-csomagolásra szakszerűen ki vannak képezve.
Szabadka. - Törley Gyula zobnaticzai gazdasága, Szabadka határában. Területe 1000 k. hold és egy nagyobb és két kisebb tagból áll. Az úrilakon kívül van 18 gazdasági épület, 20 családos cselédre, külön szobával és közös konyhával. A gazdaságban a gépmunkát a legkiterjedtebb mértékben alkalmazzák; gőzekével a szántóföld 15%-át mélyítik meg évenként, az aratást 10 aratógéppel végzik. Növénytermelés: mesterséges takarmányok közül a terület 2%a luczerna, 2% baltaczim, 6% bükkönyös zab, 2% mohar, 3% csalamádé, összesen 15%. Jóminőségű rét és legelő a gazdaság területének 6%-a, a majortól távol eső részeken 3% feketeugar is van. A szőlő és kert 1%; a kalászosokból az őszit 25%, a tavaszit 22% s a kapásnövényeket 25%-ban termelik. Vetésforgó takarmány, búza, zab, kapás-növény istállótrágyával), búza, kapás, zab. Istállótrágyával a szántóföldnek mintegy 15%-át és műtrágyával 20%-át javítják. Lótenyésztés: A ménes angol félvér 20 anyakanczával; van méneskönyv és a lovak leszármazása 1779-ig kimutatható. A tenyésztésben állami bérmén van alkalmazva; tenyészirány: hátas és hintós lovak nevelése. A lovakat legnagyobb részt 3 1/2 éves korukban a ménesből katonai czélra adják el. A ménesen kívül van a gazdaságban 16 db. saját nevelésű félvér igás ló; a kanczákat igában csak csikó nélkül használják. A lovak létszáma 60-70 drb. között váltakozik. A szarvasmarha-állomány tiszta magyar gulyából áll, átlag 40 drb. 417tehénnel, a gulyát télen-nyáron szárnyék mellett tartják, csak választott borjukat és fias teheneket fognak télen át istállóba, jobb takarmányozás alá. A tenyésztés czélja, hogy a gazdaságot igavonó állatokkal lássa el; a mustrákat és számfelettieket hizlalják. A gazdaságban 40 drb. jármos ökröt használnak; a szarvasmarha létszám átlag 200 drb., mely egész évben a gazdaság területén van. Juhot és sertést csak kis mértékben tenyésztenek.
Szabadka. - Lelbach Gyula gazdasága Zobnaticza pusztán. Összterület 1050 k. hold. Ebből kert és beltelek 35 legelő 75 k. hold, a többi szántóföld. A lóállomány 100 drb. körül mozog, most 60 drb. angol és 40 drb. amerikai fajta. Anyakanczák száma 36, ebből igás anyakancza 21, ménesbeli anyakancza 15; részben angol telivér, de túlnyomó részben amerikai ménnel történik a fedezés. Van 12 kocsi és hátas ló és egy amerikai ügető fedezőmén. A szarvasmarha-állomány a 200 drb.-ot meghaladja, részben magyar, részben vöröstarka fajta és ezek keresztezése. A gazdag kévekötő aratógépekkel dolgozik. A munkaerőt minden munkára Topolyán szerzi. Földhaszonbér a vidéken kicsiben 60-70, nagyban 50-60 korona k. holdanként.
Szabadka. - Halbrohr Adolf birtoka Szabadka határában. Területe 1055 kat. hold, melyből 1040 hold szántó, 15 hold rét. Vetésforgó 1/6 ugar, 2/6 tengeri, 2/6 buza, 1/6 tavaszi. Szarvasmarha-állomány 400 drb., a melyből 100 drb. vöröstarka bonyhádi faj, 300 drb. magyar, még pedig 200 drb. gulyabeli marha és 100 drb. ökör. Ló-állomány 40 drb. félvér ló és csikó. Sertés-állomány 800 drb. mangalicza yorkshieri keresztezés. Juh-állomány: 400 drb. Rambuillet. - A munkás viszonyok rosszak; éves cselédet alig lehet kapni, napszám télen 1·40 kor. nyáron 2·40 kor. átlag. Haszonbér holdanként 80 kor. kisebb parczellákban, nagyban 60 kor.
Szenttamás. - Dungyerszky István uradalma. Összterület 2400 k. hold. Kert és beltelek 30, kaszáló, legelő 60, erdő 5, szőlő 5 k. hold, a többi szántóföld. Gazdasági és üzemrendszer négyes vető-forgó. Bükkönyt 20, kölest 15, herét 20 k. holdon termel. Ló-állomány összesen 120 cuideri faj; ebből igás 30, kocsiló 12, a többi ménes; van három telivér anyakanczája s egy saját és egy bérméne. Szarvasmarha-állomány 300 db. Ebből jármos ökör 160 magyar, tehén 80, simenthali faj, a többi gulyabeli. Sertés-állománya 700 db. kisjenői faj, 86 anyakocza és szaporulata, 12 kannal. Tej-gazdasága 160 liter napi tejtermeléssel, a melyet helyben értékesítenek. Van gőzmalma három hengerre és három pár kőre; négy db. nyolcz lóerejű gőzcséplőgépe és két marokrakója. A munkaerőt helyben szerzi, a napszám férfiaknál 120-240, nőknél 80-140 fill. Földhaszonbér ezen a vidéken 60 kor. k. holdanként.
Szond. - Gräber Gyula gazdasága. Puszta-Ófalu a szondi határban. Összterület 1816 k. hold és 865 □-öl, ebből szántó 1626 k. hold 878 □-öl, szőlő 12, kaszáló 56, legelő 86 k. hold 1133 □-öl, csatornák és útak területe 35 k. hold 454 □-öl. A birtokból házi kezelés alatt van 1242 k. hold 1100 □-öl, bérbe van adva 573 k. hold 1365 □-öl. Vetésforgó: kb. 500 hold régebbi szántóföldnek egyharmada istálló-trágyával tengeri, utánna 1/3 istállótrágyával zab, utána 1/3 műtrágyával búza. A többi mocsár és nádas lévén, még igen erős humózus talaj, ebbe kb. 90 hold repcze; kb. 90 hold búza műtrágyázva, 50 hold árpa műtrágyázva, tengeri, csalamádé, muhar stb. jön. Szarvasmarha-állomány összesen 181 drb. Ebből bika 2, tehén 31, ökör 50, növendék 98 drb. mind magyar faj. Ló- és csikó-állomány: Mén furioso 1, kancza 25, igás 30 és növendék 35 drb. angol félvér. Van 2 gőzcséplő-garnitura, 5 arató kévekötőgép, 3 arató marokrakógép.
Szond. - Fernbach Bálint uradalma. Összterület 4450 k. hold. Kert és beltelek 6, legelő 400, halastó 300 k. hold, a többi szántóföld. Szabad gazdálkodást folytat. Vörösherét 100, kukoriczát 2000, kendert 300 k. holdon termel. Ló-állománya összesen 50 db. angol félvér; ebből 6 kocsiló, a többi igás. Szarvasmarha-állomány összesen 400 db. magyar faj; jármos ökör 130, tehén 50, a többi gulyabeli. Sertés-állománya 1000 db. kisjenői göndör faj, 120 anyakocza és szaporulata 60 kannal. Halastavában dunai halakat tenyészt s Budapesten értékesíti. Van három db. nyolcz lóerejű gőzcséplőgépe, s egy db. 16 lóerejű gőzekéje. A munkaerőt helyben és a vidéken szerzi be. Napszámárak férfiaknál 140-300, nőknél 100-200 fillér. Földhaszonbér ezen a vidéken 70-80 kor.
Szond. - Weindl Mór és neje gazdasága. Összterület 1200 k. hold. Kert és beltelek 10, legelő 65 k. hold, a többi szántóföld. Szabad gazdálkodást folytat. Magtermelésében fő a mohar 15 k. holdon, s a korai Szent János rozs, zöld takarmánynak és magkereskedés számára 60 holdon. Lóállomány összesen 28 db, igások s vegyes fajúak. Szarvasmarha-állomány összesen 213 db. Jármos ökör 60 magyar és pinzgaui, tehén 12 pinzgaui és bonyhádi, gulyabeli 140 vegyes, tenyészbika egy pinzgaui. A sertés-állomány 32, mangalicza anyakocza és szaporulata, részben yorkshirei keresztezés, hat tenyészkannal. Van tejgazdaság napi 110 liter termeléssel, melyet helyben és Apatinban értékesítenek. Van egy db nyolcz lóerejű gőzcséplőgépe. A munkaerőt helyben szerzi, a napszám férfiaknál 160-240, nőknél 120-160 fillér. Földhaszonbér ezen a vidéken 60-70 kor.
Temerin. - Fernbach Péter birtokai Temerin és Zombor határában fekszenek. Temerin határában 1650, Zombor határában 1400 k. hold. Temerinben szántó 1400, legelő 250; Zomborban szántó 1150, legelő 250 k. hold. Házi kezelés alatt Zomborban a Fernbach-szállás 800 k. hold. Szarvasmarhaállomány: 80 drb. behozott telivér simentháli tehén és ivadékai. Egy részük Széll Kálmán rátóthéraházi tehenészeteiből. Lóállomány 30 angol félvér és 10 drb. amerikai telivér, részben importált anyakancza; most halad az átmenet amerikai tenyésztésre (Derby amerikai telivér ménnel). A sertésállomány: 120 drb. kocza és ivadékai, melyeket teljesen meghizlalva értékesítenek. Van két gőzgép, egy gazdasági malom, egy cséplő garnitura, több kaszáló, arató és talajmíveló gép. A gazdasági munkás viszonyok kielégítők. A gazdaság legnagyobb részében tengerit művelnek nyolczszori kapálással és nagy termés-eredménynyel. Az őszi alá 2 q szuperfoszfátot használnak évenként. A haszonbér-árak: Temerinben 1650 k. holdon, szántó és legelő egyre-másra 70, Zomborban 600 k. holdon, szántó és legelő egyremásra 60 korona.
Temerin. - Özv. Fernbach Antalné uradalma. Összterület 3200 k. hold, mely Temerin és Tiszaistvánfalva határában fekszik. Kert és beltelek 10, kaszáló, legelő 100, erdő 3 k. hold, a többi szántóföld. A birtokból 2000 k. hold kis parczellákban bérbe van adva helybeli birtokosoknak. Gazdasági rendszer szabad gazdálkodás. Lóállomány összesen 50 db. Ebből igás 20, kocsiló 5, a többi ménes. Kitünő méne a Mozdony, amerikai telivér-mén. Szarvasmarha-állomány összesen 300 db. magyar fajú, ebből 50 jármos ökör, tehén 40, hízómarha 15, tenyészbika 2, a többi gulyabeli. Van két nyolcz lóerejű gőzcséplőgépe. A munkaerőt helyben szerzi, napszám férfiaknál 150-400, nőknél 60-200 fill. Földhaszonbér a vidéken kicsiben 70 kor.
418 Topolya. - Id. gróf Zichy Nep. János és neje báró Kray Szeréna uradalma. Összterület 8000 k. hold. Ezenkívül van még Somogy vármegyében kb. 6000 m. hold, és Fehér vármegyében kb. 9000 m. hold birtokuk. Itt kert és beltelek 97, szántóföld 7107, kaszáló 250, legelő 500, erdő 20, szőlő egy, nádas 5, adó alá nem eső terület 20 k. hold. Gazdasági és üzemrendszer négy nyomás és hatos vetőforgó. Kendert 150 k. holdon termel. Ló-állomány összesen 72 db, ebből igás 46 muraközi és perseron-keresztezés, kocsiló 6 lipicziai, csikó 19, mén l, muraközi és perseron-keresztezés. Szarvasmarha-állomány összesen 626 db. Ebből 110 jármos ökör, erdélyi magyar fajta, a többi bonyhádi tarka és erdélyi magyar vegyesen, és pedig tehén 120, tinó 162, üsző 179, hízómarha 40, tenyészbika 5. Juhállomány 3446 db. 60 tenyészkossal, czigája és raczka-fajták. Sertés-állomány 52 db. yorkshirei és mangalicza-fajták, 4 anyakoca és 1 kan. Tejgazdaság van napi 200 liter tejtermeléssel, a tejet helyben és Szabadkán értékesítik. Borászatában főfajok az olasz rizling és burgundi s csemege szőlőnek a chasselas-félék. Van két nyolczas lóerejű cséplőgépe s hat aratógépe. A munkaerőt helyben és Bajsa községben szerzi, napszám férfiaknál 80-240, nőknél 60-160 fill. Átlagos földhaszonbér ezen a vidéken kicsiben 80, nagyban 60 kor.
Vajszka. - Gróf Széchenyi Emilné, szül. gróf Hunyady Mária uradalma. Összterület 10,900 k. hold s az uradalom Vajszka és Bogyán határában fekszik. Ezenkívül még Somogy vármegyében van 5000 holdnyi birtoka. Itt kert és beltelek 42, kaszáló 120, legelő, erdő 5400, szőlő 10, adó alá nem eső terület 1200 k. hold, a többi szántóföld. Szabad gazdálkodást folytat. Repczét 100-150, heremagot 25, kendert 180 k. holdon termel. Ló-állomány összesen 56 db. angol félvér, ebből igás 24, a többi kocsiló és csikó. Szarvasmarha-állomány összesen 536 db. Ebből jármos ökör 152, magyar faj, tehén 20, gulyabeli 330, hízómarha 30, tenyészbika 4, magyar és bonyhádi fajta. Juh-állomány 530 db. posztógyapjas, 10 tenyészkossal, Sertés-állomány 100, anyakocza és szaporulata, 10 kannal, mangalicza-faj. Halászata van ártéri halakkal s a halat helyben, Budapesten, Szegeden és Vukováron értékesítik. Erdészete nyár és fűzerdőkből áll, melyet 28 éves fordában vágnak rendszeres üzemtervvel s tűzifát termel. Borászatában rizling, kövidinka, szlankamenka, burgundi, opporto és kadarka a főfajok. Van két nyolcz lóerejű gazdasági gőzcséplőgépe. A munkaerőt helyben és a vidéken szerzi; napszám férfiaknál 100-300, nőknél 60-200 fill. Földhaszonbér ezen a vidéken 70 kor. holdanként.
Zenta. - Ungár Ferencz birtoka. Összterület 623 k. hold. Ebből kert és beltelek 6, szántóföld 658, kaszáló 10, legelő 30, erdő 1, szőlő 12 és nádas 6 k. hold. Gazdasági és üzemrendszer hármas vetőforgó. Ló-állomány összesen 20 db. Ebből igás 8, állami méntől eredő, kocsiló 2, csikó 10 db. Szarvasmarha-állomány összesen 140 db. Ebből jármos ökör 40, tehén 20, tinó 30, üsző 20, gulyabeli 14, hízómarha 15, tenyészbika 1, többnyire vöröstarka. Borászatában főfaj a rizling és kövidinka. Van egy nyolczas lóerejű cséplő és 2 aratógépe. A munkaerőt Zenta határában szerzi, napszám férfinál átlag 2 kor., nőnél 1 kor. 50 fill. Ezen a vidéken az átlagos földhaszonbér kicsiben 60, nagyban 50 korona.
Zombor. - Szemző István birtoka több község határában terül el. Összterület 1275 k. hold. A birtok bérbe van adva, azonban a tulajdonos lótenyésztése kiváló és van 25 angol félvér ügetője.

« VÍZSZABALYOZÁS. Irta Heincz Albert. | KEZDŐLAP Bács-Bodrog vármegye II. Tartalomjegyzék | BÁCS-BODROG VÁRMEGYE ERDŐGAZDASÁGA. Irta Kallivoda Andor. »