# 3.8. Következtetés és ismeretbővítés A deduktív következtetésekben (eltekintve attól a lehetőségtől, amikor a premisszák ellentmondást tartalmaznak) a premisszák szükségszerűvé teszik a konklúziót. A konklúzióból semmi olyat nem tudunk meg, ami ne lenne meg a premisszákban is. Csak annyiban mondhatnak újat, hogy felismertetnek velünk valamit, ami ugyan ott volt a premisszákban, de nem tudtunk róla. Ezek a következtetések tehát nem ismeretbővítő jellegűek. A konklúzió csak kibontja a premisszák tartalmát. Az induktív következtetések esetében nem ez a helyzet. Tekintsük az alábbi következtetést! János megbízhatatlan volt. Jenő is megbízhatatlan. A szomszéd Károly is megbízhatatlan. Még a kicsi Marci is megbízhatatlan. Tehát, Jolánkám: A férfi mind megbízhatatlan. A konklúzió itt ismeretbővítő: olyan ismeretet közöl, ami a premisszákban nincs meg. Jelen esetben adott egy négy férfiból álló minta, s ezen a mintán megfigyelhető egy szabályszerűség. Az induktív következtetés ezt a szabályszerűséget terjeszti ki. Az ilyen fajtájú következtetéseket induktív általánosításnak nevezzük. Részletesen az 5.2. szakaszban tárgyaljuk őket. Van azonban az induktív következtetéseknek egy másik fajtája is, melyre Sherlock Holmes alábbi érvelése szolgáltat példát. Itt van egy orvosnak kinéző, katonás úr. Természetes, hogy katonaorvos. És csak most jöhetett a forró égöv alól, mivel az arcát a nap erősen megperzselte. Miután a keze ott, ahol a kézelő egy kicsit felcsúszott, fehér, tehát az nem lehet a természetes testszíne. Beesett, megnyúlt arcáról pedig lerítt a szenvedés és a betegség nyoma. Egyik karja sérült, mivel nem mozgatja úgy, mint az egészséges ember. Most már csak az hiányzott, hogy a forró égöv melyik részében állhatott ki ennyit egy katonaorvos? Miután a háború csak nemrég fejeződött be, s azelőtt sehol másutt nem folyt harc, logikus tehát, hogy Afganisztánban kapta sebét. A konklúzió - az illető katonaorvos és Afganisztánban szolgált - nem általánosítás. Sherlock Holmes nem egy megfigyelt szabályszerűséget terjeszt ki. Premisszái - az illető orvosnak néz ki, katonás, arca barna, csuklója fehér, arca beesett, egyik karját furcsán mozgatja, a háború Afganisztánban nemrég ért véget, máshol nem folyt harc - ismert tények, a konklúzió pedig nem más, mint e tények magyarázata. Az ilyen következtetések neve abdukció, vagy következtetés a legjobb magyarázatra. Általános szerkezete a következő: Adottak A, B, C,... tények. Ha X tény fennállna, ez nyújtaná a legjobb magyarázatot A, B, C,... tényekre. Tehát X. A tudományos hipotéziseket rendszerint ilyen következtetések révén állítják fel.