# 2.3.3. Rekonstrukció és értelmezés - az információk összefüggésének elve Az információk összefüggésének elve a szóba jöhető értelmezési lehetőségek közül annak kiválasztását támogatja, amelyben az információk az érvelő szöveg vagy írásmű egésze szempontjából összefüggenek, egymással kapcsolatban vannak. Az, hogy melyek az összetartozó információk, és mely összefüggések relevánsak, gyakorta csak az írásmű vagy előadott szóbeli érvelés teljes egészének ismeretében dönthető el. Tekintsük például a "Letartóztatott Arcosok Klubja Párti vállalkozó" alcímet, mint egy vázlatos konklúziójelöltet. Ha feltesszük a kérdést, hogy mit kell a cikkben találnunk, mit kell a cikknek bizonyítania ahhoz, hogy indokolt legyen ez az összefoglalás, akkor elsőre úgy vélhetnénk, egyszerűen csak az előbbi állítás igazságát. Úgy tűnhet, elég, ha a cikk igazolja, hogy Szélkötő Kalamonát letartóztatták, és Szélkötő Kalamona tagja volt a Vidám Arcosok Klubja Pártnak, és Szélkötő Kalamona vállalkozó. Csakhogy Szélkötőről számtalan más igaz állítást is tehetnénk. Tegyük fel, például, hogy Szélkötő férfi, 180 cm magas, a Pácegresi Helyi Merülőbúvár Klub elnöke, a Rácegresi Bélyegkör titkára. Ekkor az alábbi állítások is igazak: Szélkötő Kalamonát, a 180 cm magas férfit letartóztatták. Szélkötő Kalamonát, a Pácegresi Helyi Merülőbúvár Klub elnökét letartóztatták. Szélkötő Kalamonát, a Rácegresi Bélyegkör titkárát letartóztatták. Mivel (4), (5) és (6) igazak, vajon nem cserélhetjük-e le az eredeti alcímet a következők valamelyikére? Letartóztatott 180 cm magas férfi. Letartóztatott pácegresi merülőbúvár. Letartóztatott rácegresi bélyegkör-titkár. Nyilvánvalóan nem! Igencsak meglepődnénk, ha mondjuk az (8) állítás lenne az írásmű egészét összefoglaló alcím, majd ezek után a cikkben többet egy szó sem esne a Pácegresi Helyi Merülőbúvár Klubról, illetve arról, hogy Szélkötő ennek elnöke. Ekkor nyilvánvaló lenne, hogy bár (5) igaz, a cikk nem bizonyít vele kapcsolatban semmit. Fontos látnunk, hogy nemcsak egy állítás igazsága vagy hamissága hordoz számunkra információt, hanem az is, hogy a számtalan szintén igaz állítás közül éppen ezt, éppen az adott állítást állítjuk! Általánosan fogalmazva: nem csak annak tulajdonítunk jelentőséget, hogy az adott állítás igaz vagy hamis, hanem hogy a szintén igaz állítások közül éppen ezt állítja az érvelő, szemben azokkal, amelyek szintén igazak, és amelyeket ténylegesen nem állít. Az adott állítást tehát annak fényében tekintjük informatívnak, hogy bizonyos további igaz állításokhoz képest ez került kiválasztásra és állításra. Nyilvánvaló, hogy nem elég annak teljesülnie, hogy Szélkötőt letartóztatták, hogy vállalkozó, és ha tagja a Vidám Arcosok Klubja Pártnak. Ha elég lenne, akkor ennyi erővel állíthatnánk a (4)-(6) állítások bármelyikét (feltéve, hogy igazak). Ebből adódik, hogy a jelen esetben valamilyen további feltételnek is teljesülnie kell, jelesül: az állításban foglalt információknak összefüggőknek, relevánsaknak kell lenniük. Ez azt jelenti, hogy a letartóztatásnak összefüggésben kell lennie azzal, hogy Szélkötő vállalkozó, és tagja a Vidám Arcosok Klubja Pártnak. Ez némi pontosításra szorul. Ehhez érdemes szemügyre vennünk a korábban rekonstruált K1 és K2 konklúziójelölteket. K1: Szélkötő Kalamona vállalkozót, a Vidám Arcosok Klubja Párt volt Zala megyei elnökét, a Bel- és Talajvízszolgáltató Vízműipari Rt. tulajdonos-vezérigazgatóját, különösen nagy vagyoni hátrányt okozó, százmilliós nagyságrendre rúgó bűncselekményben való részvétel gyanújával letartóztatták. K2: Szélkötő Kalamona vállalkozót, a Vidám Arcosok Klubja Párt volt Zala megyei elnöke, a Bel- és Talajvízszolgáltató Vízműipari Rt. tulajdonos-vezérigazgatója letartóztatásának hátterében politikai leszámolás áll. Vajon igaz-e ezekre, hogy összetartozó információkat, tényeket és adatokat tartalmaznak. Úgy tűnik, nem, vagy csak részben. K1-ben a "százmilliós tétre menő bűncselekménynek" összefüggésben kell lennie a VAK pártban folytatott politikusi tevékenységgel, míg a K2-ben a politikai leszámolásnak kell összefüggésben lennie a vállalkozósággal, illetve a Bel- és Talajvízszolgáltató Vízműipari Rt. tulajdonos-vezérigazgatói posztjával. Különösen K1 esetében világos, mennyire fontos, hogy a bűncselekmény összefüggésben legyen a VAK pártban folytatott tevékenységgel. Hiszen ha nincs köze egyiknek a másikhoz, akkor mi indokolja, hogy éppen Szélkötő párttagsága, és nem mondjuk bélyegklub-titkári, vagy merülőbúvári elnöki posztja kerül említésre? Így K1 a következő módosítást kívánja meg: K1': Szélkötő Kalamona vállalkozót, a Vidám Arcosok Klubja Párt Zala megyei elnökeként, azzal összefüggésben elkövetett, különösen nagy vagyoni hátrányt okozó, százmilliós nagyságrendre rugó bűncselekményben való részvétel gyanújával letartóztatták. A relevancia-kritériumnak tehát nemcsak a közlőnek vagy érvelőnek kell megfelelnie, hanem az érvelés és állításainak rekonstrukcióját végző befogadónak is. Míg az érvelőnek összefüggő információkat kell közölnie, a befogadónak úgy kell rekonstruálnia az érvelést, hogy az abban szereplő információk között legyenek összefüggések. Adott esetben a relevancia-feltételek explicitté tevése és kimondása teheti nyilvánvalóvá, hogy az állítás bizonyításra szorul. Lényegesen könnyebb ugyanis valamit nem állítani, azaz elhallgatni, mint alaposan érvelni mellette. Ezért tehát a relevancia-feltétel felismerése és kimondása teheti világossá egy tényleges érvelési helyzetben, hogy az adott állítás kiválasztása a szintén igaz módon állítható mondatok halmazából bizonyítást kíván, és a bizonyítás terhe az érvelő viseli. A konklúzió szempontjából fontos összefüggések felismerését és explicitté tételét segíthetik az alábbi vezető kérdések: Milyen összefüggésben indokolt a konklúzió állítása? Mi az összefüggés a konklúzióban szereplő kifejezések között? Mikor indokolt egy-egy kifejezés alkalmazása? Az egyik kifejezés indokolt alkalmazása felől tekintve milyen körülmények között megalapozott a másik kifejezés alkalmazása? Milyen további igaz állításokat tehetnénk, amelyekkel szemben az adott mondat állításra került? A szintén igaz mondatok közül történő kiválasztás milyen összefüggésre világít rá, milyen kapcsolatot feltételez az egyes kifejezések között?