# 5.3.3. Az analogikus érvek leggyakoribb alkalmazásai Tegyük fel, egy reggel arra ébredsz, hogy szervezetedhez hozzákapcsoltak egy másik embert. A te szíved pumpálja ereibe a vért, az általad belélegzett levegőből jut oxigénhez, az általad elfogyasztott táplálék élteti. A hozzádkapcsolt ember miatt sokszor nem teheted azt, amit akarsz. Nem vagy ura a testednek. Ilyen körülmények között jogosan követelhetnéd, hogy a másikat válasszák le rólad, még akkor is, ha ez biztosan az illető halálával jár. Pontosan ilyen okból, a nem kívánt terhesség mesterséges megszakítása is jogos. Egy bank vezetői csak akkor engedélyezik egy bizony fajta államilag támogatott hitel felvételét, ha a hitelt igénylő vállalatban tulajdonrészt kap valamilyen, a bankárok tulajdonában lévő cég. A dologból per lesz. A tárgyaláson az ügyész azzal érvel, hogy ez a zsarolás egy fajtája: a vállalat csak akkor juthat hitelhez, ha hajlandó a bankároknak fizetni, mert a tulajdonrész-juttatás csupán a fizetés egyik fajtája. A védelem ezzel szemben a következőre hivatkozik. Ezen államilag támogatott hitelkonstrukció nagyon kockázatos, mert a hitelre jogosult vállalati kör nem elég felkészült, ezért gyakran nem tud fizetni. Mármost a bankároknak a hitelezés során kötelességük körültekintően eljárni. A nekik juttatott tulajdonrész révén jogot szereznek arra, hogy befolyásolják a vállalat gazdálkodását, s ekként biztosíthassák, hogy a hitel valóban visszafizetésre kerül. Vagyis konstrukció a bank kockázatának csökkentését szolgálja. Analogikus érveket gyakran használunk a fentiekhez hasonló erkölcsi és jogi érvelés során. Az erkölcsi helyesség megfigyelés vagy kísérlet útján nem állapítható meg. Attól, hogy pontosan tudjuk, hogy az illető mit, hogyan, milyen körülmények között és milyen előzmények után tett, sok esetben még nem egyértelmű, hogy cselekedete erkölcsileg elfogadható-e. Ezért nem tehetünk mást, mint hogy az illető cselekedetet összehasonlítjuk olyan esetekkel, amelyekről megalapozott erkölcsi ítélettel rendelkezünk. Ha ez a cselekedet hasonló egy másikhoz, amelyet elítélünk, akkor ezt is el kell ítélnünk. Ugyanígy okoskodunk akkor, amikor valamilyen cselekedet jogi megítélése nem egyértelmű, ha nem egy jogszabályok által pontosan körülírt tényállás nyilvánvaló esete. Ilyenkor meg kell vizsgálni, miféle tényállásra emlékeztet jobban, s amelyikre emlékeztet, aszerint kell megítélni. Első látásra azt gondolnánk, hogy a delfin sokkal jobban hasonlít a cápára, mint az emberre. Áramvonalas teste van, kiválóan úszik, és a tengerben él. De ha jobban figyelünk a részletekre, kiderül, hogy a cápa kopoltyúval lélegzik és hidegvérű, míg a delfin, ugyanúgy, mint az ember, tüdővel lélegzik és melegvérű. Ezért emlős, nem pedig hal. Itt az analógia osztályozásra szolgál. Az analogikus érv szerepe itt is az, hogy ismert közös tulajdonságokból további közös tulajdonságokra következtessünk. Ezeket a további közös tulajdonságokat ebben az esetben az emlősként való besorolás fejezi ki. Ha a delfint emlősnek tekintjük, azt is feltételezzük, hogy tejjel táplálja kicsinyeit, hogy négykamrás szíve van, hogy vörösvérsejtjeinek nincs sejtmagja, stb. Az írásszakértő összehasonlította a dokumentumon szereplő aláírást XY-éval. Ennek során megállapította, hogy a két íráskép igen hasonló, továbbá a tollat ugyanolyan szögben tartották, és ugyanolyan erővel nyomták a papírhoz. Ebből arra következtetett, hogy az aláírás hiteles. Itt az analogikus érv segítségével hipotézist fogalmazunk meg. Ugyanilyen szerepet játszik az analógia a tervezési érvben. Alexander Flemming megfigyelte, hogy a penészgomba által termelt anyag feloldja az általa vizsgált törzshöz tartozó baktériumokat, és megakadályozza szaporodásukat. Ebből azt a következtetést szűrte le, hogy az illető anyag talán nemcsak a tenyésztálon fejt ki antibakteriális hatást, hanem az élő szervezetben is. Az analogikus érv szerepe itt az előrejelzés. A tenyésztálon ugyanúgy megélnek a baktériumok, mint az élő szervezetben. Ha a penicillin - ahogy a Flemming tenyészgombái által termelt anyagot most nevezzük - az egyik környezetben elpusztítja a baktériumokat, a másik környezetben ugyanerre számíthatunk. Összefoglalva, az analogikus érvet leggyakrabban az alábbi célokra használjuk erkölcsi és jogi érvelésre osztályozásra hipotézis felállítására előrejelzésre.