# Tartalomjegyzék

Az írás felépítését szinte kristályos tisztaságban jelzi a tartalomjegyzék. Benne tájékozódhat az olvasó az egyes fejezetek, szakaszok és más szövegegységek rövid tartalmáról, egymáshoz való viszonyáról (alá és fölérendeltségeikről, egymásra-következéseikről, arányaikról), az írás nyelvezetének érthetőségéről (nyitottságáról vagy szakmai ezoterikusságáról). A tartalomjegyzéket lapozza fel, ha olvasás során megakad, vagy ha utólag vissza akar keresni egy-egy gondolatot, érvet.

Az áttekinthetőség kedvéért gyakran alkalmaznak a tartalomjegyzékekben különféle számokat, írásjeleket, behúzásokat, stb. Ügyeljen rá, hogy a tartalomjegyzékben található oldalszámok között ne legyen tévedés!

1. olvasmány! Olvassa el Fehér M. István Heidegger és a szkepticizmus kötete tartalomjegyzékét (Fehér M 1998
: 5. sk. old.)!

Feladatok az 1. olvasmányhoz.

Hasonlítsa össze a tartalomjegyzéket a kötet bevezetésével (Fehér M 1998
: 11-13. old.)!
Milyen rétegeit világítja meg a Bevezetés a tartalomjegyzéknek, és fordítva, a tartalomjegyzék a Bevezetésnek?
Értelmezze egyiket a másikból!
Milyen különbségeket fedez föl a tartalomjegyzék és a Bevezetés között? Fehér M. esszéjének melyik szakasza jelenik meg nagyobb felbontásban az egyikben és a másikban?
Mi a tartalomjegyzék és a bevezetés feladatai között a különbség Fehér M. esszéjében?
A tartalomjegyzékben az írás egyes fejezetei különböző rétegzettségben jelennek meg. A számozást figyelve némelyik egy (pld. "V."), némelyik kettő (pld. "II. 1."), némelyik három rétegben (pld. "I. 1. 2."). Értelmezze a rétegzettség különbségeit!
Milyen szövegkörnyezetben jelennek meg a tartalomjegyzékben az igazság, a kétely, a probléma, a hermeneutika szavak?
Értelmezze őket a tartalomjegyzék és a Bevezetés ismeretében!

2. olvasmány. Olvassa el Perczel Isten felfoghatatlansága és leereszkedése kötetének tartalomjegyzékét (Perczel 1999
: 5. sk. old.)!

Feladatok a 2. olvasmányhoz.

Milyen rétegzettségűek a tartalomjegyzék egyes részei?
Milyen különböző feladata van a tartalomjegyzék egyes részeinek? Például a "Bevezetés II." vagy a "Második rész: Aranyszájú János II." szakaszáról mit mutat meg a tartalomjegyzék, és mit mutat az "Első rész: Ágoston III." vagy a "Második rész: Aranyszájú János - IV." szakaszáról?
Értelmezze az "Első rész: Ágoston" öt fő szakaszának egymáshoz való viszonyát!
Olvassa el a kötetből "A probléma" fejezetet (Perczel 1999
: 11-25. old.)! Ennek ismeretében értelmezze újra a tartalomjegyzéket!
Hogyan értelmezné "A probléma" fejezet metafizika-fogalmait a tartalomjegyzék ismeretében?

3. olvasmány. Olvassa el Mérő László Mindenki másképp egyforma kötetének tartalomjegyzékét (Mérő 1996
: 5. sk. old.)!

Feladatok a 3. olvasmányhoz.

Az egyes fejezetekről kétféle tájékoztatást kapunk: nagybetűkkel egy rövidebb, címszerű leírást, és dőlt betűkkel valamiféle jelmondatot. Később a jelmondatok mint mottók bukkannak föl a fejezetek elején.
Mennyire tartja szakmailag ezoterikusnak a tartalomjegyzék nyelvezetét?
Játsszon el a tartalomjegyzékkel! Írja föl külön papírra az egyes címeket, vagy az egyes jelmondatokat? Mutassa meg őket annak, aki még nem olvasta Mérő kötetét! Kérdezze meg tőle, mit gondol, honnan vágta ki ezeket a szövegrészeket!
Milyen problematikát pillant meg az egyes jelmondatokban, ha csak a tartalomjegyzéket olvassa? (Például "Ha rácsot látsz magad előtt, még nem jelenti, hogy fogoly vagy. Lehet, hogy te vagy kívül", "Ha ketten mást csinálnak, az lehet ugyanaz", "A feddhetetlenség megbocsáthatatlan", "Amíg ők verekszenek a zsákmányért, te elviheted".)
Mi a viszonya a címszerű és a jelmondatszerű leírásnak egymáshoz?
Lát-e, és ha igen, milyen összefüggést lát az egyes fejezetek között a tartalomjegyzékből ítélve?
Ön hogyan vázolná a kötet gondolatmenetét a tartalomjegyzék ismeretében?

4. olvasmány. Olvassa el végig Márton László Kiválasztottak és elvegyülők kötetét (Márton 1989
)!

Feladatok a 4. olvasmányhoz.

Készítsen vázlatot az írásról?
Hogyan magyarázná, hogy Márton nem kapcsolt tartalomjegyzéket a kötethez?