# Tisztesség Igényesség

Az első és legfontosabb követelmény: törekedjünk rá, hogy ne sértsük meg senkinek az érzékenységét. Ne csak a jogi szabályozás (a politikai korrektség) miatt, hanem mondhatni emberi, állampolgári tisztességből, kollegiális becsülésből! Törekedjünk tiszteletben tartani kinek-kinek a szabadságát a bármilyen tekintetben vett azonosság, a hovatartozás, a hagyomány, az életvitel megválasztására, kinek-kinek a politikai, vallási, felekezeti meggyőződését, az ízlését, az élettapasztalatát, a megszerzett tudását, a társadalmi és képességbeli helyzetét és adottságait, a párbeszédben való szerepléshez fűződő jogát, a benne való részvételének hitelességét, és megszólalásának igazságigényét.

A követelménynek a jelentőségét tömören érzékeltetik Kertész Imre és Márton László szavai.

1. olvasmány. Olvassa el a könyvének címét, alcímét és első bekezdését! Márton László: Kiválasztottak és elvegyülők. Töprengés a sorsról, amely nem közösség "Olyan korban, olyan tájékon és országban élünk, amelyben a fogalmak inkább emlékeztetnek puhatestűekre, mint gerinces lényekre: vázukat nem belül, hanem kívül hordják. Amíg élnek, nehéz megragadni őket, bármily kézzelfoghatóak, mert kicsusszannak a kézből; s ha kisorvad belőlük az eleven tartalom, tovább görgetik a mondatok az üres héjakat. Olyan szavakkal, kifejezésekkel és fordulatokkal képezhetők mondatok, nyelvtanilag és logikai szempontból kifogástalanul, amelyek mellől hiányzik a megfelelő szövegkörnyezet, az, amelyben értelmesen vagy legalábbis belső ellentmondásoktól mentesen lehet használni őket. A szavak asszimilációja, úgy látszik, nem halad zökkenőmentesen, olykor megáll, sőt sor kerül némely szavak, szócsoportok disszimilációjára is. Így fejlődik, vagy inkább így lesz mássá nyelvünk, s bizonyára hasonló zavarokkal kell szembenézniük más nyelvű kortársainknak is, ám ebben az írásban a magyar nyelvről és a magyar nyelvet beszélőkről essék szó. Nem az a baj, hogy puhatestűek a fogalmak, hogy üres héjként sodródik számos általunk használt fontos kifejezés, mások pedig nyálkásan csúszkálnak körülöttünk, hiszen a beszélők a meglévő szó- és fogalomkészletből válogathatnak; a baj ott kezdődik, hogy a beszélők nagy része nemigen törődik a fogalmak viszonylagos helyes megválasztásával, sem azzal, hogy egy-egy szó érvénytelenné tehet egy egész - önmagában véve helytálló - gondolatmenetet. Nem az a baj, hogy üres héjak peregnek az ajkakról, hogy igaz kijelentések tehetők értelmüket vesztett szavakkal; a baj ott folytatódik, hogy kiderül: összességükben nem igazak, s nem elég, hogy összességükben nem igazak, de külön-külön még az ellenkezőjük sem igaz." (Márton 1989 : 3-6. old. )

Feladatok az 1. olvasmányhoz.

Vegye nagyító alá az egyes szavakat, szókapcsolatokat! Pusztán az eddig idézettekből derítse ki, milyen témáról szólhat Márton könyve! (Például így.
)

Olvassa el Márton László esszéjét!
Értelmezze Márton címadását az esszé gondolatainak fényében!
Napjainkra tekintve, észlel-e változást, elmozdulást azoknak a kérdéseknek, gondoknak, kérdésköröknek a dolgában és ábrázolásaiban, amelyeket az esszé 1988 augusztusában megfogalmazott, vagy érintett?

2. olvasmány. Olvassa el Kertész Imre "Haza, otthon, ország" esszéjének következő részletét! "Vannak szavak, amelyeket nem ejthetünk ki többé ugyanazzal az elfogulatlansággal, mint ahogyan valaha kiejtettük őket. Sőt: vannak szavak, amelyek bár látszólag minden nyelven ugyanazt jelentik, mégis, minden nyelven más érzéssel, más gondolattársítással mondják ki őket az emberek. Úgy gondolom, hogy századunk egyik legsúlyosabb, eléggé talán még föl sem mért eseménye, hogy az ideológiák ragályával megfertőzte és szerfelett veszélyessé tette a nyelvet. Wittgenstein az Észrevételek (Vermischte Bemerkungen) címmel kiadott jegyzeteiben arról beszél, hogy a nyelvből olykor ki kell vonni egy-egy kifejezést, 'beadni, hogy kitisztítsák', mielőtt aztán újra használatba vehetnénk őket; Paul Celan, brémai irodalmi díja átvétele alkalmával úgyszintén a nyelv bukását konstatálja: 'halált hozó beszédek ezernyi sötétségén kellet keresztülmennie'. Viktor Klemperer könyvet írt a nemzetiszocialisták nyelvhasználatáról, George Orwell pedig megteremtette a totalitarizmus fiktívnyelvét, a 'new speak'-et. Mindenütt arról van szó, hogy fogalmaink, úgy, ahogy régebben használtuk őket, többé nem érvényesek. Így állhat elő a különös helyzet, hogy felkérnek, mondjak valamit a saját országomról - és ehelyett nyelvfilozófiai fejtegetésekbe bonyolódom. Mellesleg a 'haza' tényleg olyan szó, amelynél érdemes egy kissé elidőznünk. Én például félek tőle. De ez nyilván csak a rossz beidegződések következménye. Én már kora gyerekkoromban azt tanultam, hogy hazámat azzal szolgálhatom a legjobban, ha kényszermunkát végzek, majd utána kiirtanak. Ne higgyék, hogy ironizálok […]." (Kertész 1996 : 96. sk. old.)

Feladatok a 2. olvasmányhoz.

Értelmezze a "haza", "otthon", "ország", "állam", "lakható hely", "ház" szavak értelmét Kertész esszéjében! Hogyan különbözteti meg őket egymástól Kertész?
Az ön számára mit jelentek ezek a szavak? Ön hogyan különböztetné meg őket egymástól?

Viták, disputák, konfrontáció alkalmával különösen körültekintően és nyitottan kell viselkednie a résztvevőknek, hogy szóváltásuk szemléleti, intellektuális, tudományos hozama ne szegényedjék. A vita szereplőivel szemben támasztható további követelményekről olvashatunk a Kis Jánostól és Tamás Gáspár Miklóstól választott szövegrészekben.

3. olvasmány. Kis János Az abortuszról. Érvek és ellenérvek kötete az abortuszvitában összecsapó különféle nézeteket tekintette át az abortusztörvény megalkotásának idején. Az előszó végén
(Kis 1992
: 14. old.) leendő olvasóit szólítja meg.

Kis János újságcikkére adott válaszcikkében Tamás Gáspár Miklós (Tamás G 2005
) a következő helyzetleírást
adja.

Feladat a 3. olvasmányhoz.

Ön milyen követelményeket szűr le Kis János és Tamás Gáspár Miklós megjegyzéséből?

Esettanulmány és további feladatok a 3. olvasmányhoz.

Olvassa el a négy vita (A-B-C-D) szövegeit!
Az "A"-vita a Hamlet értelmezésével kapcsolatban alakult ki. Szövegei: Fodor 1991
, Kis 1998
.
A "B"-vita a cigány azonosságvállalás, a cigányként való azonosítás, besorolás meghatározásával kapcsolatban bontakozott ki. Szövegei: Ladányi Szelényi 1997
, Havas Kemény Kertesi 1998
, Ladányi Szelényi 1998
, Kertesi 1998
, Ladányi Szelényi 1998b.
A "C"-vita a lengyel Szolidaritás mozgalom jelentőségének megítéléséből nőtt ki. Szövegei: Kis 2005
, Tamás G 2005
, Kis 2005b.
A "D"-vitára Aranyszájú János ariánusok ellen írt kilenc prédikációja magyar fordításának megjelenése adott alkalmat. Szövegei: Vattamány 2003
, Perczel 2003.

Vizsgálja meg, hogyan, milyen eszközökkel tartják meg a résztvevők a vita viselkedési szabályait?
Talál-e példát rá, hogy valamiben megsértenék e szabályokat?
Mennyire érzi nyitottnak az egyes vitákban a megszólalók gondolkodását a másik fél mondandója iránt?
A "B"-vita hosszabbra nyúlt. Lát-e a résztvevők gondolkodásmódjában elmozdulást saját korábbi nézetükhöz képest a vita menetében? Ha igen, milyet, és mivel magyarázza a változást?

Újabb esettanulmány és feladatok.

Figyelje meg, milyen nyelvi különbségek vannak a különböző felekezetektől használt magyar Biblia-fordításokban ( Hertz_1984
, IMIT_1993
, SZIT_2005
, MBT_1996
)! Hivatkozásaiban ügyeljünk rá, milyen hallgatóság és olvasókör számára melyik fordításból idéz, nehogy megsértse bárki felekezeti érzékenységét!

Keressen példát az elnevezések és a nevek különbségeire a különféle Biblia-fordításokban! (Néhány példa.
)

Keressen példát a Biblia azonos szövegeinek különféle fordításaira! (Néhány példa.
)
Kísérelje meg értelmezi a fordítások közötti különbséget!

Figyelje meg a mindennapi nyelvhasználat különbségeit a mai magyar katolikus és protestáns felekezeti nyelvben! Gyűjtsön példákat a különbségekre! (Néhány példa.
)

Olvasson prédikációkat Pázmány Pétertől és Bornemisza Pétertől! Milyen nyelvi, nyelvhasználatbeli különbségeket talál a szövegeikben, amelyek felekezeti különbségeiket jeleníthetik meg?