# Önmeghatározás (cím, előszó, bevezetés)

Törekedjék rá, hogy az olvasó különösebb keresgélés, találgatás nélkül ismerjen rá, miről szól az írás, s hogy így eldönthesse, megszólítja-e őt, kihívást jelent-e a számára az írás.

Legkönnyebben úgy teljesíthető a feladat, ha a cím és előszó ad tájékoztatást: milyen körülmények között született meg az esszé, (tézisszerűen) miről szól, és esetleg arról, hogy mely olvasói kört törekszik megszólítani.

Saját esszéjének címét példaadó körültekintéssel és gondossággal elemzi, értelmezi Fehér M. István.

1. olvasmány. Olvassa el Fehér M. István Heidegger és a szkepticizmus kötetének előszavát (Fehér M 1998
: 7-10. old.
)!

Feladatok az 1. olvasmányhoz.

Milyen szemszögekből, tájékozódási pontokra tekintve elemzi a címet?
Melyek a cím első sorának különféle jelentései?
Milyen feladatok kapcsolódnak az egyes jelentésekhez?
Mi a cím első és második sorának egymáshoz való viszonya?
Milyen feladatok kapcsolódnak a cím második sorának többféle jelentéséhez?
Hogy értendő a cím első sorában szereplő "és"?
Hogy értendő a címmásodik sorában szereplő "hermeneutikai" kifejezés?
Hogy értendő a "kérdésig" kifejezés "-ig" ragja?
Hogy értendő a "kételyen át" kifejezésben az "át" posztpozíció?
Ön hogyan magyarázza, hogy a szerző ilyen körültekintéssel értelmezi kötetének elején saját címválasztását?

1. esettanulmány. Tanulmányozza Szuhay Péter könyvének címét, előszavát
(Szuhay 1999
: 9. sk. old.)!

Feladatok az 1. esettanulmányhoz.

Ön milyen kapcsolatot lát a cím és az előszó idézett részlete között?
Fogalmazza meg, ön miért döntene úgy, hogy elolvassa (vagy nem olvassa) el a könyvet!

2. esettanulmány. Tanulmányozza Márton László Kosztolányi-esszéjének első bekezdését
(Márton 1997
: 87. old)!

Feladat a 2. esettanulmányhoz.

Ön milyen kapcsolatot lát a cím és az előszó idézett részlete között?
Fogalmazza meg, önmiért döntene úgy, hogy elolvassa (vagy hogy nem olvassa) el az esszét!

3. esettanulmány. Tanulmányozza Perczel István könyvének bevezetésének részleteit
(Perczel 1999
: 11-25. old.).

Feladatok a 3. esettanulmányhoz.

A részletekből ítélve, milyen előzetes tudást vár olvasójától a tanulmány?
Milyen kapcsolatot lát a cím és az előszó idézett részlete között?
Értelmezze a címet, annak elemeit az előszó részleteinek fényében!
A metafizika szó milyen jelentéseivel találkozik a részletben?
Fogalmazza meg, ön miért döntene úgy, hogy elolvassa (vagy nem olvassa) el az esszét!

Az esszékhez mellékelt vezérszavak, úgynevezett "kulcsszavak segítik az olvasó tájékozódását, különösképp az Interneten böngészőt.

4. esettanulmány. Tanulmányozza a Magyar Tudomány 2004. májusi számában "Európa fogalma a filozófia történetében" címmel megjelent tematikus esszécsokrot (összeállította, a bevezetőt írta Ludassy Mária) ( Boros 2004
, Boros J 2004
, Fehér 2004
, Fehér M 2004b
, Heller 2004
, Huoranszki 2004
, Kelemen 2004
, Kende 2004
, Ludassy 2004b
, Vajda 2004
)!
A tanulmányok szerzőjét, címét és a kulcsszavait ragadjuk ki.

Feladatok a 4. esettanulmányhoz.

Vizsgálja meg, milyen viszonyban állnak egymással a tanulmányok címei és kulcsszavai! (Melyik jelöli általánosabban, és melyik közelebbről a témát? Melyik esszé kulcsszavai utalnak a cím szavaira?)
Milyen feladatot oldanak meg a kulcsszavak? (Közelíti az olvasót az esszé témájához. Jelölik, milyen kérdéseket, problémákat érint, milyen tájékozódási pontokra tekint az esszé. Jelölik, hogy az esszé mely irányzat, műhely számára kínál figyelemre érdemes gondolatokat. Mely kérdéskör tárgyalásához kínálhat adalékot, hozzájárulást? Milyen más feladatot töltenek be a kulcsszavak? Ön szerint melyik kulcsszónak mi a szerepe?)
Összegezze, milyen Európa-kép bontakozik ki pusztán a címek és a kulcsszavak ismeretében!
Olvassa el azt az írást, amelyik a leginkább fölkeltette az érdeklődését! (A szövegek hozzáférhetők a www.matud.iif.hu honlapon.)
Vizsgálja meg, mi az olvasott esszé kulcsszavainak és gondolatmentének a viszonya! (A gondolatmenet mely állomásaira, rétegeire, vonzáskörére utal egy-egy kulcsszó?)