# Kitérők, kiegészítések

A fő mondandó, az elsődleges feladat és a gondolatmenet ismeretében lehet dönteni arról, hogy a nyersfogalmazvány különféle elemeinek, a munka közben készült feljegyzéseknek a fontosságáról és (következésképp) az elhelyezéséről. Föl kell mérni, milyen további kiegészítéseket kell vagy érdemes fűznünk a szöveghez.

A szövegek, a források, amelyekre hivatkozik, amelyekre elemzései, állításai alapoznak, különféle filológiai, értelmezői, fordítási nehézséget támasztanak. Gondolatmenete, érvelése hitelességét csorbíthatja, ha nem teszi hozzáférhetővé azokat a döntéseket, megoldásokat (vagy megoldatlanságokat), amelyeket e problémákkal kapcsolatban hozott. Ennek helye lehet külön fejezet vagy külön bekezdés a főszövegben vagy lábjegyzet, aszerint, hogy mi a mondandója.

1. olvasmány. Olvassa el

- Fehér M. István Heidegger és a szkepticizmus kötetének I. fejezetét, továbbá az 55. és a 159. jegyzetet (Fehér M 1998
  : 15-49., 54., 109. old.);
- Pesthy Monika A csábítás teológiája kötetének 1-3. fejezeteit (Pesthy 2005
  : 16-111. old.);
- Perczel István Isten felfoghatatlansága és leereszkedése kötetéből a III. 4. szakaszt (címe: "A Boldog életről 'roppant nagy hegye'"), továbbá a 26., 103., 124., 227., 264., 394., 494. jegyzeteket (Perczel 1999
  : 107-113., 19., 55., 61., 95., 104., 163., 207. old.)!

Feladatok az 1. olvasmányhoz.

Vizsgálja meg, hogy az egyes fejezetekben és a jegyzetekben előadott szövegkritikai, filológiai megjegyzések, értelmezések, fordítás-javaslatok hogyan kapcsolódnak az illető kötet gondolatmenetéhez!
Magyarázza meg, miért került valamely megjegyzés, értelmezés, javaslat a főszövegbe vagy a lábjegyzetbe, és főszövegen belül is esetleg miért alkot esetleg önálló fejezetet!

Írása érthetőségét és szakmai hitelét erősíti, ha hozzáférhetővé teszi a szakmai, intellektuális, gondolati környezetet, amelynek erőterében, vonatkozási körében gondolatai megszülettek, formálódtak. A szakirodalomban képviselt állításokkal, nézetekkel kapcsolatos állásfoglalásait, különvéleményeinek bejelentését elhelyezheti a főszövegben, a lábjegyzetben, esetleg önálló fejezetet szentelhet neki.

2. olvasmány. Olvassa el

- Kis János A politika mint erkölcsi probléma kötetéből az "Előszót" és valamelyik függeléket (például "'A politika mint hivatás'" vagy "'Taktika és etika'") (Kis 2004
  : 9-18., 305-332., 333-348. old.);
- Perczel István Isten felfoghatatlansága és leereszkedése kötetéből a II. ("Bibliográfiai áttekintés") fejezetet, továbbá a 324., 408. jegyzetet (Perczel 1999
  : 27-52., 127., 172. old.);
- Fehér M. István Heidegger és a szkepticizmus kötetének VI. fejezetét (címe: "Heidegger mint szkeptikus gondolkodó? Hans Köhler könyve Heidegger és a szkepticizmus összefüggéséről"), továbbá az 58., 75., 81., 153. jegyzetet (Fehér M 1998
  : 134-156., 57., 64., 69., 107. old.)!

Feladatok a 2. olvasmányhoz.

Vizsgálja meg, hogy a különféle szakirodalmi hivatkozások, utalások, a különvélemények hogyan kapcsolódnak az írások gondolatmenetéhez!
Magyarázza meg, miért került olyik a gondolatmenetbe szervesen illeszkedő önálló fejezetbe, olyik a gondolatmenethez távolabbról kapcsolódó önálló fejezetbe (függelékbe), olyik főszövegbe, olyik lábjegyzetbe!

Szélesebb olvasóközönséget szólíthat meg az írás, ha a szakmailag kevésbé képzett olvasók számára külön tájékoztatást, eligazítást, szemléltetést kínál. Így nem csorbul a szöveg szakmai fegyelme és feszessége.

3. olvasmány. Olvassa el Perczel István Isten felfoghatatlansága és leereszkedése kötetéből a két függeléket ("A könyv főszereplőinek rövid életrajza", "A nehezebben érthető kifejezések szótára"), továbbá a 15., 204., 283., 345., 355. jegyzetet (Perczel 1999
: 233-241., 14., 85., 110., 135., 143. old.)!

Feladatok a 3. olvasmányhoz.

Segítették-e önt a gondolatmenet megértésében az eligazító, tájékoztató megjegyzések? Ha igen, miben? Mutasson rá példát!
Milyen szélesebb olvasói kört szólítanak meg a tájékoztató, eligazító adalékok?
Ön szerint mi indokolhatja, hogy a szerző döntését, hogy nem csak a szakmai felkészült olvasóra kívánt tekintettel lenni?

4. olvasmány. Olvassa el Fónagy Iván néhány címszavát (Fónagy 1970-94
)!

Feladatok a 4. olvasmányhoz.

Milyen jelenségek szemléltetésére állít példákat Fónagy?
A szemléltetett jelenségek fogalmi megértése milyen szakmai felkészültséget kíván?
Tegyen próbát, kísérelje meg példák nélkül közérthetően jellemezni, leírni, bemutatni az egyes jelenségeket!
Az ön megítélése szerint pusztán az egyes címszók milyen olvasói kör érdeklődését kelthetik föl? Milyen helyzetben ütné föl ön a lexikont az illető címszónál? Fónagy példái az illető címszóban milyen olvasói kört törekednek megszólítani?