Az állítások és érvelések rekonstrukciójának technikája, elvei 4. a.) Az alábbi feladat egyszerre ellenőrzi a logikai és az értelmezési képességeket. A helyes válasz esetén (a véletlenszerű találgatástól eltekintve) valószínűleg mindkét képességét jól használta. Helytelen válasz esetén, a figyelmetlenséget leszámítva, legalább az egyik fejlesztésre szorul. Ebben az esetben ne kezdjen el tippelgetni, hanem a 4. b.) feladat segítségével tárja fel tévedésének helyét és okát, és csak ezután térjen vissza ismét a helyes megoldás reményében az alábbi feladathoz! Olvassa el az alábbi párbeszédet alaposan, s válasszon a felkínált lehetőségek közül! 4. b.) Ha a 4. a.) feladatnál helytelen választ jelölt meg, az alábbi lépések segítenek a helyes megoldás megtalálásában. (Természetesen a helyes válasz eltalálása esetén is érdemes ezeket átböngészni.) Csak akkor próbálkozzon újra, ha már biztos az új javaslat helyességében, és megtalálta az előző alkalommal elkövetett hibát! Próbálja meg a tanulságokat előremutató módon megfogalmazni, és módszert adni saját maga számára, hogy más esetekben ne hibázzon! Nagyon valószínű, hogy a feladat egy fontos elemét figyelmen kívül hagyta! Olvassa el a feladat teljes szövegét legalább még egyszer, de inkább többször, figyelmesen! Írja le a feladat teljes szövegét papírra is! Az írás mélyebb, alaposabb megértéshez vezet, és így segíti az értelmezést, szemben azzal, mintha csupán az olvasás révén próbálná feldolgozni a szöveget! Tisztázza, hogy mire nem figyelt! Jelölje az írott feladatszövegen aláhúzással, kiemeléssel! Keresse meg a feladat kulcsmondatát: azt a mondatot, amelyben eldől, hogy mit kér a feladat! Fogalmazza át a kulcsmondatot, annak figyelembe vételével, hogy mit kér Öntől a feladat? Bontsa részekre a feladat szövegét; ha így rosszul érthető, fogalmazza át nyelvtanilag, de koncentráljon arra, hogy a mondat ugyanazt jelentse! Olykor a mondat szórendjének átstrukturálása érthetőbbé, az egymás mellé kerülő információk pedig könnyebben átlátható teszik a feladatot, az értelmezendő szöveget! Egyes kifejezéseket megpróbálhat ismerősebb, az Ön számára jobban érthető kifejezésekre cserélni, de ügyeljen arra, hogy a jelentés ne változzon! Az értelmezési bizonytalanság(ok) esetében folyamodjon az 1. ábrán ismertetett algoritmushoz, illetve csináljon ellenpróbát: készítsen egyszerű mondat-párokat, és azon vizsgálja, hogy a cserék, szórend-átalakítások, elhagyások érintik-e, és ha igen, hogyan a mondat jelentését? Készítsen ábrát, vázlatot: segítségére van a feldolgozásban! A papírra vetett információk tehermentesítik a memóriát, segítik az alaposabb feldolgozást és megértést. Az ún. munkamemória könnyen túlterhelhető, és annak ellenére sem tudunk hatékonyan dolgozni az információkkal, hogy számuk csekélynek tűnik! Tegyen fel magának vezető kérdéseket: Pál mit csinál Péter állításával? Van-e ennek jelentősége a kiválasztandó állítás szempontjából? Mi szerint kell kiválasztani a megoldást? Mi vagy melyek a kiválasztás szempontjai? 5. a.) Az alábbi feladat egyszerre vizsgálja a logikai (absztrakciós) és az értelmezési képességeket. Olvassa el figyelmesen, majd válassza ki a helyesnek vélt megoldást! Helytelen válasz esetén ne kezdjen el tippelgetni, hanem az 5. b.) feladat segítségével tárja fel tévedésének okát, és csak ezután térjen vissza ismét a helyes megoldás reményében a feladathoz! 5. b.) Ha az 5. a.) feladatnál helytelen választ jelölt meg, az alábbi lépések segítenek a helyes megoldás megtalálásában. (Természetesen a helyes válasz eltalálása esetén is érdemes ezeket átböngészni.) Csak akkor próbálkozzon újra, ha már biztos az új javaslat helyességében, és megtalálta az előző alkalommal elkövetett hibát! Próbálja meg a tanulságokat előremutató módon megfogalmazni, és módszert adni saját maga számára, hogy más esetekben ne hibázzon! Nagyon valószínű, hogy a feladat egy fontos elemét figyelmen kívül hagyta, vagy rosszul értelmezte! Olvassa el a feladat teljes szövegét legalább még egyszer, de inkább többször, figyelmesen! Írja le a feladat teljes szövegét papírra is! Az írás mélyebb, alaposabb megértéshez vezet, és így segíti az értelmezést, szemben azzal, mintha csupán az olvasás révén próbálná feldolgozni a szöveget! Tisztázza, hogy mire nem figyelt! Jelölje az írott feladatszövegen aláhúzással, kiemeléssel! Keresd meg a feladat kulcskifejezéseit: azokat a szavakat, amelyek megszabják, hogy mit kér a feladat! Jelölje az Ön írott szövegén egyfajta aláhúzással vagy kiemeléssel a két szöveg azonos elemeit! Jelölje az Ön írott szövegén az előbbihez képest egy másfajta aláhúzással vagy kiemeléssel a két szöveg különböző elemeit! Tisztázza, hogy a válaszok szempontjából a két szöveg változó vagy változatlan elemei a fontosabbak-e? Tegyen fel magának vezető kérdéseket: Mi a változatlan elemek jelentősége? Mikor kapnak ezek valódi funkciót? A változó és a változatlan elemek figyelembe vételéből mi következik a kérdésre adandó válaszok egyöntetűségét illetően?