# 6.3. Néhány további gyakori relevancia-hiba A következő érvelési típusok elsősorban azért hibásak, mert nem tesznek eleget a relevanciára vonatkozó logikai vagy pragmatikai követelménynek. Három fajta irrelevanciát különböztetünk meg. (1) Globális vagy tárgy irrelevancia. (2) Lokális irrelevancia: (2.1) kérdés-felelet irrelevancia. (2.2) irreleváns premissza. A racionális vita célja egy kérdés eldöntése, egy állítás helyességének megítélése. A racionális vita tárgya végső soron mindig úgy adható meg, igaz-e/helyes-e az A állítás. Ez az állítás mindig egy téma szempontjából fontos. A téma az az összefüggésrendszer, értelmezési keret, amely a tárgy értelmezését adja, ahonnan az információkat vesszük, és amely a tárggyal kapcsolatos döntés kereteit megszabja. A globális vagy tárgy irrelevancia olyan megjegyzésekre utal, amelyek nincsenek kapcsolatban a tárggyal, azaz nem segítik a racionális vita céljának megvalósulását. A lokális irrelevancia ezzel szemben olyan megjegyzésekre utal, amelyek a vita tárgya szempontjából fontosak lehetnek ugyan, de nem megfelelőek a dialógus adott pontján, a szűkebb kontextusukban. A kérdés-felelet irrelevancia esetén a válasznak szánt állítás irreleváns, ha nem a kérdezett információt adja. Az irreleváns premisszák pedig nem alkalmasak annak az állításnak az alátámasztására, amelynek megalapozására szánják őket. Tévedés lenne azt gondolni, hogy csak az ebben a szakaszban felsorolt érvelési típusok mutatják az irrelevancia-hiba valamelyik formáját. Például a korábban tárgyalt érzelmekre apellálás különböző esetei is irrelevancia-hibát tartalmaznak. A most tárgyalandó érvelési hibáknak azonban ez az elsődleges ismertető jegye. Ezek a hibák azért szoktak a racionális vitában meggyőzőnek, de legalábbis elfogadhatónak tűnni, mert különböző pszichológiai tényezők következtében, nem vesszük észre az irrelevanciát.