# Hivatkozások

A források, hivatkozások, utalások bibliográfiai adatait, internetes elérhetőségét tegye hozzáférhetővé az olvasó számára!

Ezzel egyrészt hozzájárul ahhoz, hogy írása ellenőrizhető legyen, hogy minél hitelesebb párbeszéd alakulhasson róla. Így válik lehetségessé, hogy az olvasó önállóan tájékozódhassék, ellenőrizhesse az írás értelmezéseinek helyességét, érveinek ütőerejét, elemzéseinek árnyaltságát. Másrészt az érdeklődő olvasó segítséget kap, hová fordulhat további, részletesebb tájékoztatásért.

A szakmabeli olvasóknak az írásunkban ténylegesen feldolgozott irodalmat, a szélesebb olvasóközönségnek ennél bővebb, tájékoztató irodalmat is célszerű megadni.

1. olvasmány. Tanulmányozza Perczel István Isten felfoghatatlansága és leereszkedése kötetének bibliográfiáját (Perczel 1999
: 243-248. old.)!

Feladatok az 1. olvasmányhoz. Ön szerint miben mutatkozik meg, hogy a könyv elsősorban szakmai olvasói kört szólít meg? (Néhány javasolt szempont.
)

A publikációk címe alapján mérje föl, milyen tágabb és szűkebb témák jelennek meg a bibliográfiában jelzett munkákban!

2. olvasmány. Tanulmányozza Mérő László Mindenki másképp egyforma kötetének bibliográfiáját (Mérő 1996
: 345-352. old.)! Figyeljen az irodalomjegyzék bevezetésére!

Feladatok a 2. olvasmányhoz.

Értelmezze a bibliográfia bevezető sorait! Melyik mondat melyik olvasói kört szólítja meg, illetve melyik olvasói kör számára mi az üzenete?
A szakmai és az érdeklődő olvasó számára mi a jelentősége (mi a haszna) annak az utalásmódnak, amelyet a bevezető leír?
Mi az aránya a periodikákban megjelent cikkeknek és a könyveknek? Hasonlítsa össze ezt az arányt azzal, amelyet Perczel 1999
kötetében talált!
Mi az aránya szűkebb szakmai témával és az átfogó igénnyel írt könyveknek?
Keresse meg a térképen, hol jelentek meg az idézet kiadványok!

3. olvasmány. Tanulmányozza Fehér M. István Heidegger-kötetének bibliográfiáját (Fehér_M_1992
: 340-372. old.)! Olvassa el a kötet előszavát követő lábjegyzetet
(Fehér_M_1992
: 11. old.)! Vegye figyelembe, hogy a jegyzet 1991. szeptemberében kelt!

Feladatok a 3. olvasmányhoz.

Milyen olvasókat szólít meg a lábjegyzet, s ezáltal tágabban a kötet?
Milyen következtetést von le a kötet vállalkozásáról, ha figyelembe veszi a bibliográfia megjelölését ("Az idézet művek jegyzéke") és a lábjegyzetet?
Milyen a belső fölépítése a bibliográfia első (Heidegger művei) részének?
A publikációk címe alapján mérje föl, milyen tágabb és szűkebb látószögekből tekintenek Heideggerre a bibliográfia második (Egyéb munkák) részében található munkák!

Ha szélesebb közönségnek szánjuk írásunkat, törekedjünk rá, hogy olyan szövegekből idézzünk, amelyekhez olvasóink valóban hozzá tudnak férni. Amit lehetséges, azt inkább könyvekből, ne folyóiratokból, végképp ne kis példányszámú, kevés könyvtárban elérhető szakfolyóiratból, vagy helyi terjesztésű egyetemi jegyzetből idézzük. Ismeretterjesztő, népszerűsítő kézikönyveket nem szokás bibliográfiában szerepeltetni éppúgy, ahogyan forrásként sem őket szokás használni.

4. olvasmány. Tanulmányozza a Mindentudás Egyetemének előadásait! Válassza a szöveges megjelenítést az internetes kiadásban (www.mindentudasegyeteme.hu)! Figyelje meg, hogy az előadók, akik szakterületük legtájékozottabb kutatói (olvassa el a honlapon az előadók életrajzát és bibliográfiáját), mennyire visszafogottan kínálnak olvasmányokat a médianyilvánosság közönségének!

Feladatok a 4. olvasmányhoz.

Elemezze az előadásokhoz kapcsolódó bibliográfiák összetételét aszerint, hogy mennyire átfogó jellegűek az egyes tételek! A bibliográfiában mekkora az aránya az általános, átfogó kézikönyveknek, a szakmai könyveknek és a szakmai folyóirat-publikációknak?
Vizsgálja meg, hogyan változik az arány tudományszakokként? Értelmezze a különbségeket!

5. olvasmány. Tanulmányozza Fónagy Iván néhány szócikkét a Világirodalmi Lexikonból (például "Aforizma", "Deviza", "Expresszivitás", "Homály" "Jelviszony", "Költői nyelv", "Parafrasztikus elemzés", "Stílus", Fónagy 1970-94
)!

Feladatok az 5. olvasmányhoz.

Ön hogyan magyarázza a bibliográfiai részek kidolgozottságának különböző mértékét a különböző szócikkekben? Melyikben ítéli úgy, a szócikk szűkebb szakmai vonatkozása határozza meg a bibliográfia összeállítását? Melyikben úgy, hogy az olvasó bővebb érdeklődését kívánta kielégíteni a szerző? Melyikben úgy, hogy a szócikk terjedelmi okból nem elegendő a téma kimerítő bemutatására, s ezért elsősorban az olvasó eligazodását törekedett segíteni a szerző a szakirodalomban? Ön milyen más meghatározó szempontokat talál?

Olykor elkerülhetetlen, hogy meg nem jelent írásokból (még nem közölt vagy kiadatlan kéziratokból, publikálatlan disszertációkból, munkaanyagokból), vagy esetleg szakmai magánlevelezésből is idézzen valamely írás.

6. olvasmány. Olvassa el Perczel István Isten felfoghatatlansága és leereszkedése kötetéből (Perczel 1999
) a 19. old. 27. jegyzetét, 68. old., 50. jegyzetét, 95. old. 227. jegyzetét, 109. old. 272., 275. jegyzetét, 212. sk. old. 514. jegyzetét és a főszövegben a jegyzetekhez kapcsolódó részeket!

Feladatok a 6. olvasmányhoz.

Milyen típusú szövegek, írások a jegyzetekben idézett publikálatlan írások?
A publikálatlan írások szerzőitől idéz-e más, publikált munkákat a kötet bibliográfiája?
A Perczeltől hivatkozott publikálatlan írások mely állításukkal, megállapításukkal járulnak hozzá a könyv gondolatmenetéhez?
Ön szerint mi teszi indokolttá ezeket a hivatkozásokat?

7. olvasmány. Olvassa el Fehér M. István "Az eszme érzéki ragyogása" esszéjének Filológiai függelékét (Fehér M 2004
: 294-326. old.)

Feladatok a 7. olvasmányhoz.

Melyik két kérdésre keres választ a függelék? (Lehetséges válasz.
)

Milyen kapcsolatban áll a két kérdés? Mi a két kérdés tétje?
Hogyan módosulnak a kérdések menet közben?
A vizsgált témában hogyan módosítja az értelmezői munkát a filológiai eredmény?
Csökkenti-e az értelmezés felelősségét a filológiai kutatás eredménye?
Milyen forrásokra támaszkodik a filológiai nyomozás?
Mi tette indokolttá vagy szükségessé a személyes kapcsolatfelvételt a hegeli szövegek szöveggondozóival?
Milyen kérdésekkel kezdődött és folytatódott a levelezés?
Mit nyer a filológiai érdeklődés és az értelmezői igény a levelezésből?

A bibliográfiai leírások szerepe, illetve jelenlétük súlyossága annak függvényében változik, hogy a saját gondolati teljesítményét, a saját hozzájárulását, vagy pedig inkább a témához való hozzáférést szeretné inkább az előtérbe állítani a szerző, hogy mekkora figyelemösszpontosítást kíván a szöveg megértése, hogy milyen széles a megszólított olvasói kör. Olykor teljesen nélkülözhetőnek látszik a bibliográfia, olykor külön fejezetet kell szánni rá.

8. olvasmány. Olvassa el Tamás Gáspár Miklós és Kis János vitáját (Kis 2005
, Kis 2005b
, Tamás G 2005
)!

Feladatok a 8. olvasmányhoz.

Ön hogyan magyarázza, miért nincs bibliográfia, bibliográfiai utalás a vita-szövegekben?
Hogyan magyarázza, miért oly csekély a tudományos hivatkozások száma a vitában, holott szakmailag súlyos kérdésekről esik szó, s szakmailag felkészült filozófusok között folyik a párbeszéd?

9. olvasmány. Tanulmányozza Tengelyi László Kant-bevezetését (Tengelyi 1998
: 2-14. old.)! Lapozza föl Tengelyi Kant-könyvének jegyzeteit, s gyűjtse össze, az elsődleges és a másodlagos irodalom mely műveire talál abban hivatkozást (Tengelyi 1988
: 147-173. old.)!

Feladat a 9. olvasmányhoz.

Keressen rá magyarázatot, miért nincs egyetlen bibliográfiai hivatkozás sem a Kant-bevezetésben?

10. olvasmány. Hasonlítsa össze a bibliográfiai hivatkozások elhelyezését Fehér M. István Heidegger-kötetében (Fehér M 1992
) és a Heidegger és a szkepticizmus kötetében (Fehér M 1998
)!

Feladat a 10. olvasmányhoz.

Ön szerint miért kerültek az egyik helyen külön bibliográfiai fejezetbe a kötet végén, a másikban miért kerültek a lábjegyzetbe?

Kézirata, kéziratfájlja leadása előtt ellenőrizze hivatkozásait, különösen az évszámokat, oldalszámokat, honlapok címeinél a központozási jeleket!