# NEM ISMERTRŐL RÖVIDEN

Nem ismertről írni elsősorban a hozzáférés megteremtésének, az érdeklődés fölkeltésének, a bemutatásnak vagy a megismertetésnek a feladatát jelenti. A rövid terjedelem korlátot szab: nincs mód aprólékosan kidolgozni a közvetítés eszköztárát, oldani az ismeretlentől elzárkózó olvasó idegenkedését, rábírni őt, hogy mondhatni önként váljék nyitottá, befogadóvá. Alkalmazkodni kell a megcélzott vagy megszólított olvasó, olvasói kör adottságaihoz. Röviden írni elsősorban olyan közönség számára lehet hatékonyan, akikkel gondolati közösség kapcsolja össze a szerzőt, illetve akiktől nem választja el őt a hagyomány, az ízlés, az érdeklődés, az iskolázottság, vagy akikkel megtalálja a közös nyelvet. A szerző gondolatai elkerülhetetlenül kiszolgáltatottak, kitettek a kortárs intellektuális, szellemi környezetnek. Annál eredményesebb az írás, minél naivabban tud feloldódni, minél reflektálatlanabbul tud belehelyezkedni abba a közegbe, amely összekapcsolja őt az olvasókkal.

Ez írások alkalomszerűek, inkább a pillanatban léteznek, ellenálló képességük csekély. Ez egyrészt abból ered, hogy egy csapásra megváltozik az olvasó intellektuális viselkedése azután, hogy eltűnt a korábban nem ismerttől őt elválasztó távolság: vagy fölébredt benne az érdeklődés, és átadja magát a dolognak, a gondjaiba veszi, vagy teljesen elfordul tőle. Többé nincs szükség bemutatásra. A dologgal foglalkozó párbeszéd önálló életre kel. A rövidéletűség másik oka az írás (elkerülhetetlen) reflektálatlansága, naivitása, ami a rövidség következménye. A fogalmi és történeti kidolgozottság, előkészítés, alapozás hiánya következtében, a mindenkori környezet intellektuális alakzatainak (kényszerűen) kritikátlan átvétele miatt a korszak szellemi arculatának már a kisebb változásai is könnyen elsodorják az írás gondolatait.

A pillanatnyiság nem okvetlenül akadálya a színvonalas, igényes, hiteles megszólalásnak. A bemutatás tétje nem csekély: sikerül-e bevonni a kortárs párbeszédekbe valamely dolgot, témát, ismeretet, jelenséget. S ha igen, nem mindegy, hogy annak mely rétegei, oldalai, értelmei jutnak szóhoz. Ez írások meghatározó módon járulhatnak hozzá a későbbi hatástörténet alakulásához. Ebben áll a felelősségük.

A termékeny találkozás létrejöttét bemutatott és befogadó között segíti a tájékozottság: egyfelől miről folyik a szó a kortárs eszmecserékben, párbeszédekben, vitákban, másfelől mi az, ami rájuk ösztönzően, előremozdítóan hathat, és még nem, vagy nem kellőképp ismert. Mérlegelni, választani kell: kinek a figyelmét és mire irányítja az írás.

Nem ismertről röviden lehet kritikát is írni. Bár helyesebb volna inkább ítéletről beszélni, hiszen a kritika mércéinek kidolgozására, a bírált műhöz való hozzáigazítására a terjedelmi kötöttség miatt nincs mód. Efféle kritikák ritkán vezetnek termékeny vitához. Igaz, nem is ez a dolguk, hanem valamiféle gyors döntés, amely elsősorban a kritika megrendelőjének a követelményeire tekint.

A műfajt a lényegre törő beszéd jellemzi, amely nem kalandozik el, nem vész el a részletekben, hitelét nem bizonyítások, hivatkozások, érvelések, értelmezések, elemzések előadásával szerzi, hanem sokkal inkább a találó, képzelet- és gondolatébresztő, az olvasó számára kihívásokat kínáló, olykor egyenesen provokatív megszólalásokkal. Tagolása egyszerű, olykor a bekezdések is hiányoznak, lábjegyzetek nem terhelik az olvasó figyelmét. Nyelvezete, hangvétele szigorúan alkalmazkodik az olvasókéhoz, az ettől való legkisebb eltérés is csökkenti a bizalmat az írással szemben. Megfogalmazásai sarkítottak, élesek, kihegyezettek, egyértelműségre törekednek.

Az efféle írásokra fokozottan áll az, ami minden más írásra is: a megszólalás hitelének meghatározó forrása a saját tapasztalat, a szerző személyisége, egyéni látásmódja. Minél szélesebb körben elfogadott szemléletmódunk, annál biztosabban nyilatkozhatunk meg nem ismert témáról röviden.

1. példa. Olvassa el Márton László írását Simon Balázs Minerva baglyát faggatom mégis verseskötete hátsó borítóján (Márton 1992
)!

Feladat. Tartson vizsgálatot! Ön hány kortárs költőt tudna név szerint felsorolni, akinek az elmúlt két évben jelent meg az első verseskötete? Hány ilyen verseskötetet olvasott? Hánynak ismeri legalább a címét? Ismer-e olyan kortárs költőt, akinek még nem jelent meg kötete? Melyik folyóiratban, hetilapban olvasott tőle verset?

Gyűjtse össze, milyen, az elsőkötetes költőkre vonatkozó közhelyek, sablonok erőterében, milyen szembeállítások segítségével helyezi el Simon kötetét Márton! (Lehetséges válaszok.
)

Mit ígér Márton, mihez jut hozzá az olvasó a verseskötetből? (Lehetséges válaszok.
)

Mi adja a versek költői hitelét? (Lehetséges válaszok.
)

Mit tud a borítón említett hősökről (Arión, Dávid, Hekaté, Dante, Csák Máté)? Milyen más alkotásokat ismer (olvasott, látott, hallott), amelyekben megjelentek? Melyik az a hős, akinek az élete az ön figyelmét, érdeklődését fölkeltette?

Értelmezze a borító utolsó mondatát! Mit jelent az, hogy "lehetséges [hogy ez a költészet nem sokakhoz szól]"? Miért áll idézőjelben a "nem rész szerint valót" kifejezés? Szeretne-e ön a megszólított kevesek közé tartozni? Ha igen, magyarázza meg, miért?

Állítsa össze Simon Balázs költői életrajzát és fogadtatását!

2. példa. Olvassa el Spiró György "Non habent sua fata" című könyvismertetését (Spiró 1983
)!

Feladat. Tartson vizsgálatot! Olvasta-e Kertész Imre regényét, a Sorstalanságot? Ismerősei, hallgatótársai, munkatársai között hányan olvasták, és hányan nem olvasták a regényt?

Fordítsa le Spiró írásának a címét! Ismer-e olyan közmondást, amelyre az rímel? (Ha igen, kitől ered a közmondás?) Ön szerint mi indokolja a címválasztást? (Vegye figyelembe azt is, hogy Spiró írása 1983-ban országos hetilapban, Kertész regényének első kiadása 1975-ben Budapesten a Szépirodalmi Könyvkiadónál, majd a második kiadása ugyanennél a kiadónál 1985-ben jelent meg! További szempontokat meríthet Spiró "Magyar öröm" esszéjéből, Spiró 2002.
) Ön szerint mi indokolhatja, hogy 1994-2003 között írt esszéinek 2003-as kiadású gyűjteményében Spiró szerepelteti az 1983-as könyvismertetést?

Hogyan foglalja össze Spiró a regény cselekményét? (Ld. például az idézetet a 16. oldalról!
) Milyen további részleteket mond el Spiró írása a történetből?) Mi a tétje, mi az értelme Spiró összefoglalásának? Poéngyilkosság? Vagy ha nem, akkor ön szerint mit szemléltet, és mire hívja föl, mire irányítja ezzel az olvasó figyelmét Spiró?

Milyen sablonok vonatkozásában, milyen szembeállítások segítségével jellemzi a regényt Spiró? (Lehetséges válaszok.
)

Melyik öt alapszót emeli ki a regényből és hogyan értelmezi őket Spiró? (Az öt alapszó.
)

Milyen összefüggésben tárgyalja Spiró a regény stílusát? (Lehetséges válaszok.
)

Hogyan értelmezi Spiró a címet? (Lehetséges válasz.
)

Mi adja a regény létének hitelességét Spiró szerint? (Lehetséges válaszok.
)

Spiró többször is idéz Kertész regényéből. Az ön megítélése szerint milyen kép alakul ki az idézetekből a regényről?

Vesse össze Spiró írását a könyvről 1975-ben megjelent ismertetésekkel! Vesse össze Spiró könyvismertetését a 2002 óta Magyarországon is mind gazdagabban kibontakozó Kertész-recepció főbb téziseivel, középponti kérdéseivel! Milyen különbségeket, milyen hasonlóságokat lát? Az 1975-ös könyvismertetések leírását megtalálja a Digitális Irodalmi Akadémia honlapján: http://www.irodalmiakademia.hu/

HA ÖN EGYETEMI HALLGATÓ, ÉS HA NETÁN MÉG NEM OLVASTA VOLNA KERTÉSZ IMRE SORSTALANSÁG REGÉNYÉT, AKKOR MOST SZAKÍTSA MEG AZ OKTATÁSI ANYAG TANULMÁNYOZÁSÁT, S ADDIG NE FOLYTASSA, AMÍG MEG NEM LÁTOGATTA AZ DIGITÁLIS IRODALMI AKADÉMIA HONLAPJÁT (http://www.irodalmiakademia.hu/) VAGY NEM TÉRT BE AZ ELSŐ KÖNYVTÁRBA, KÖNYVESBOLTBA, ÉS NEM OLVASTA EL A REGÉNYT!

3. példa. Vegye kézbe Csalog Gábor 2004-ben megjelent lemezét, amelyen Liszt és Ligeti transzcendentális etűdjeiből játszik (Csalog 2004
)! Olvassa el a műsorfüzetet! Csalog nemcsak általános bevezetést ír az összeállítás elé, de ennek keretében mintegy műsorvezetőként külön-külön minden egyes tételt röviden jellemez!

Feladat. Tartson vizsgálatot! Ön mit tud Ligeti Györgyről? Hány alkotását hallotta? Közülük melyiket hallotta élőben? Keresse meg, melyik Ligeti-mű szerepelt magyarországi koncert- és operaműsoron! Keresse meg, mely Ligeti-darabok hallhatók magyarországi kiadású hanghordozón! Ezután látogassa meg Ligeti György honlapját, amelyet a Schott kiadó gondoz (http://www.gyoergy-ligeti.de), és tájékozódjék a zeneszerző életéről, munkásságáról! Idézze föl, mely műveket hallott ön eddig Scarlattitól, Schumanntól, Chopintől, Debussytől és Liszttől! Hallgatott-e már afrikai népzenét? Melyik az ön kedvenc jazz-darabja vagy jazz-előadója?

Mivel nyeri meg a hallgatót az első Ligeti-idézet, amellyel írását Csalog bevezeti? (Olvassa el az idézetet!
)

"Hogyan jutott eszembe virtuóz zongoraetűdöket komponálni? Az eredeti hajtóerő mindenekfölött saját tökéletlen zongoratechnikám volt. Alkalmatlanságomat szeretném professzionizmussá transzformálni."

Milyen zenei szakkifejezéseket talál Csalog szövegében?

Milyen eszközökkel festi meg a darabok virtuozitását írásában Csalog? (Lehetséges válaszok.
) Keressen konkrét példát?

A Ligeti-idézetek ismeretében milyen vonatkoztatási, tájékozódási pontokat jelöl meg zongoraműveihez a zeneszerző? Ehhez képest hogyan indokolja meg Csalog, hogy Liszttel párosítja Ligeti darabjait? (Lehetséges válaszok.
)

4. példa. Olvassa el Perczel István Isten felfoghatatlansága és leereszkedése kötetének borítóját
(Perczel 1999
)!

Feladat. Milyen részekből áll a borító szövege?
Az idézet ("Az ember még egy angyalt sem láthat meg egykönnyen…") milyen gondolatokat, várakozásokat ébreszt önben?
Eddig előzetes ismeretei, tudása birtokában értelmezze az ember-angyal szembeállítást!
Hogyan értelmezi a "még egy [angyalt] sem" kifejezést?
Milyen kimondatlan, magától értetődő tartalmakat hall az idézetben?
Ön hogyan magyarázza, miért nem fejeződik be az idézet mondata?
Hogyan fejezné be ön a mondatot? Milyen lehetséges befejezését tudja elképzelni az idézetnek?
Keresse meg, hol található az idézet a kötetben, és hogyan folytatódik!

Milyen szembeállítások, fogalompárok segítségével jellemzi a borító a két teológust? (Lehetséges válaszok.
) Előzetes tudása birtokában értelmezze a szembeállításokat!

Ön szerint miért nem olvasható az "Isten" szó a borító szövegében?
Mely istennevek olvashatók a borítón? Előzetes tudása birtokában értelmezze őket!
Önben milyen képzetek társulnak a "szellemiség bölcsője", a világ mint "siralomvölgy" kifejezésekhez?
Ön mire gondol, amikor "a teremtés és a Teremtő titkairól" olvas?
Előzetes tudása birtokában hogyan értelmezi az borító szövegének "értelem" kifejezését?
Magyarázza meg, ön szerint miért nem jelenik meg a borítón a szerző tudományos vállalkozásának jelzése?

5. példa. Olvassa el Márton László kritikáját és recenzióját Láng Zsolt Bestiárium Transylvaniae. Az ég madarai kötetéről (Márton 1997c
, Márton 1998
)!

Feladat. Hasonlítsa össze, milyen feladatra vállalkozik Márton a kritikában és a recenzióban!
Mi a különbség és mi a rokonság a kritika és a recenzió látószögei, tájékozódási pontjai, mércéi között?
Mivel gazdagodik a kötetről festett kép a recenzióban a kritikához képest?
Hogyan érvényesülnek, teljesülnek a kritikában és a recenzióban kifejtett mércék, követelmények, várakozások Márton saját regényeiben? (A következő regényeket tekintse át: Márton László 2006 Minerva búvóhelye. Pécs: Jelenkor Kiadó. Márton László 2001 2003 Testvériség [trilógia].Pécs: Jelenkor Kiadó, egyes kötetei: 1. kötet (2001) Kényszerű szabadulás; 2. kötet (2002) A mennyország három csepp vére; 3. kötet (2003) A követjárás nehézségei. Márton László 1997 Jacob Wunschwitz igaz története. (Élő Irodalom sorozat) Pécs: Jelenkor Kiadó.)

ÍZELÍTŐKÉPP NÉHÁNY MŰFAJ NÉHÁNY JELLEGZETES ÍRÁSA

ÁTTEKINTÉS Nánay István "Európa mesze van. Gyerekszínházi biennále Kaposváron" (Nánay 2004a
); Nánay István "Sokszemközt. Tizenhatodszor Kisvárdán" (Nánay 2004b
).

BEVEZETÉS Tengelyi László "Bevezetés" Immanuel Kant Az erkölcsök metafizikájának alapvetése műve elé (Tengelyi 1998
); Perczel István "Bevezetés" Aranyszájú Szent János A Felfoghatatlanról és az Egyszülött dicsőségéről. Kilenc prédikáció az ariánusok ellen kötete elé (Perczel 2002a
).

CD MŰSORFÜZET Csalog Gábor kísérőszövege Transcendental Etudes. Ferenc Liszt and György Ligeti CD-hez (Csalog 2004
).

ELŐADÁS Nyíri Kristóf "Enciklopédikus tudás a 21. században". [Előadás a Mindentudás Egyetemén] (Nyíri 2003
).

ELŐSZÓ Bugár M. István "Előszó" a Szakrális képzőművészet a keresztény ókorban kötethez (Bugár 2004a
).

FÜLSZÖVEG Győrei Zsolt fülszövege Szép Ernő Fiú, leány kötetéhez (Győrei 2006
).

ISMERTETŐ Tarján Tamás "Szabadművészek [Halász Péter: Gázóra. Hajas Tibor: szövegek. Petri György: Összegyűjtött interjúk. Munkái III.]" (Tarján 2006
); "M S mester selmecbányai főoltára" című internetes tárlat, a Magyar Nemzeti Galéria és az esztergomi Keresztény Múzeum "'Magnificat anima mea Dominum' M S Mester Vizitáció-képe és egykori selmecbányai főoltára" című kiállítása (Magyar Nemzeti Galéria 1997. március 14 - május 25., főkurátorok: Mikó Árpád, Poszler Györgyi) internetes kiadásának katalógusa: http://www.hung-art.hu/vezetes/msmester/index.html

KIVONAT (absztrakt) Nyíri Kristóf "Enciklopédikus tudás a 21. században" előadásának (Nyíri 2003
) kivonata: http://www.mindentudas.hu

KÖNYVBORÍTÓ Márton László könyvborító-szövege Simon Balázs 1992 Minerva baglyát faggatom mégis verseskötetéhez. (Márton 1992
)

KRITIKA Márton László "Időtlen idő, szárnyas idő. (Láng Zsolt: Bestiárium Transylvaniae. Az ég madarai)" (Márton 1997c
).

KUTATÁSI BESZÁMOLÓ Menráth Péter Hernády Szilvia "M S mester vizitáció-képének restaurálása" (Menráth Hernády 1997
).

MÉLTATÁS Márton László "Céltalan aszkéták. (Gazdag József novelláskötetéről)". (Márton 2006
)

RECENZIÓ Bán Zoltán András "Három nővér - négy testvér. Eötvös Péter operájáról." (Bán Z 2000
)

SZERKESZTŐI BEVEZETŐ Ludassy Mária "Európa fogalma a filozófia történetében. Bevezető" (Ludassy 2004a
).

SZÓCIKK (lexikonban, szótárban, könyvben) Fónagy Iván szócikkei a Világirodalmi Lexikonban. A következő szócikkek: "Aferézis", "Affektivitás", "Aforizma", "Alakzat", "Allegória, "Alliteráció", "Anadiplózis", "Anafora, "Anagógé", "Anakoluthon", "Anakronizmus", "Annomináció", "Antitézis", "Antonímia", Antonomnézia", "Apokoinu", "Apokopé", "Aposziopézis", "Aposztrophé", "Arhaizálás", "Chiazmus", "Csattanó", "Deviza", "Disszolúció", "Egyéni nyelv", "Ellenpont", "Ellipszis", "Enigma", "Enjambement", "Epanalépszisz", "Epanasztrophé", "Epanadosz", "Epentézis", "Értelmező", "Eufemizmus", "Euforia", "Evokáció", "Expresszivitás", "Felsorolás", "Feszültség", "Fonéma", "Forma" [a szócikk 2. része], "Gondolatalakzat", "Halandzsa", "Hangalakzat", "Hangegybeolvadás", "Hangfestés", "Hanglejtés", "Hangutánzás", "Hangváltakozás", "Hiperbaton", "Hiperbola", "Hipozeugma", "Hírérték", "Homály", "Írásjel", "Íráskép", "Irodalom és hangtan", "Ismétlés", "Jelentésátvitel", "Jelviszony", "Kérdő mondat", "Költői kérdés", "Költői nyelv", "Metafora", "Parafrasztikus elemezés", "Paralelizmus", "Sormetszet", "Stílus", "Szórend", "Verscím". (Fónagy 1970-94
) Perczel István "Teológiai szótár" Aranyszájú Szent János A Felfoghatatlanról és az Egyszülött dicsőségéről. Kilenc prédikáció az ariánusok ellen kötetéhez. A következő szócikkek: "Bátorság, bizalom", "Erő", "Eszeveszettség", "Gondoskodás", "Háromszent Ének", "Hetvenek", "Leereszkedés", "Lényeg", "Lélek, szellem, lehelet", "(A dolgok) mikéntje, útja-módja", "Valóság", "Világkorszak". (Perczel 2002c
)

TANULMÁNY Bánki Dezső "Természetes és nem-természetes jelentés". (Bánki 2005
)

VITAINDÍTÓ VITAIRAT Tamás Gáspár Miklós A helyzet. (Tamás G 2002
)