Szakválasztási motivációk a Pécsi Tudományegyetem Bölcsészettudományi és Természettudományi Karán

Kalocsainé Sánta Hajnalka
(PTE NTI egyetemi tanársegéd)

2006-ban mélyreható változás ment végbe a felsőoktatásban a háromciklusú képzés bevezetésével. A Bologna-rendszer meghonosítása óta még összetettebbé vált a hallgatói motivációk vizsgálata azáltal, hogy az alapszakosok és mesterszakosok útjai külön is vizsgálhatóvá váltak. Az alapszakon tanuló hallgatók motivációinak feltárása legalább két okból lehet fontos: egyfelől a hallgatók alaposabb megismerése miatt, másfelől erre építkezve az intézmények stratégiai tervezőmunkájának kialakítása során is alapvető fontosságú ismeretekről van szó, pl. a mesterképzésbe való jelentkezések vagy a tanári végzettség megszerzésének vonatkozásában.

A kutatás háttere, a vizsgálat célkitűzései, módszerei

A 2009/2010-es tanév tavaszi szemeszterében önkitöltős kérdőív segítségével sikerült adatokat nyernem 308 fő 1. és 2. éves, nappali tagozatos BA/BSc-s hallgatótól. 162 bölcsész (52,6%), 143 Természettudományi Karon tanuló (46,4%), valamint 3 fő mindkét karon tanuló diák (1,0%) töltötte ki az önkitöltős kérdőívet. A Pécsi Tudományegyetem tanulmányi osztályainak adatai szerint a Bölcsészkaron a vizsgálat félévben 1298 fő jelentkezett be, azaz aktiváltatta félévét a nappali tagozatos 1-4. szemeszteres alapszakos hallgatók közül. A Természettudományi Karon ez a szám 823 fő volt. Ebből adódóan az alapsokaság 12,71%-át sikerült elérni a bölcsész hallgatók köréből, míg 17,73%-át a Természettudományi Karról.

A kérdések többségében zártak. A kérdőíveket legnagyobb arányban a tanórák elején vagy végén töltötték ki a diákok. Néhány kérdőív a két kialakított gyűjtőponton keresztül, valamint hallgatók ismeretségi körének segítségével került kitöltésre. Az adatokat egy statisztikai szoftverrel (SPSS-szel) dolgoztam fel, ebből adódóan leginkább a statisztikai eljárások és két-, illetve háromdimenziós kereszttáblák alapozzák meg az eredményeket.

Alapvetően két problémakör feltárására törekedtem jelen tanulmány megírásával.

A nappali tagozatos alapképzésben résztvevő Bölcsészettudományi és Természettudományi Karon tanuló 1. és 2. éves diákok jelenlegi szakválasztásukhoz kötődő motivációinak minél komplexebb megismerése a Pécsi Tudományegyetemen. Honnan jönnek és merre tartanak a szakválasztásukat befolyásoló indítékok?

A két vizsgált kar hallgatóinak (motivációs) sajátosságait hogyan árnyalja a nemek között esetlegesen fellelhető különbségek?

A változók közötti összefüggések feltárása során kitüntetett helyen szerepel a jelenlegi tanulmányban a hallgatók szakválasztásában szerepet játszó indíttatások feltárása, illetve a jövőre, a megszerzendő végzettségre vonatkozó tervek felvázolása. Mindezek során kiderül az is, hogy a tanári pálya mennyire vonzó a válaszadók csoportjaiban (nők-férfiak, bölcsész-természettudományi karon tanulmányokat folytatók körében).

A kutatást legközvetlenebbül megalapozó motiváció fogalomról

A motiváció-elméletek igen sokrétűek, a motiváció fogalmának tárháza igen gazdag. A motivációra irányuló fogalom-meghatározások köréből Benesch (1994) meghatározására támaszkodom, mert a kérdőíves kutatás jelenlegi tanulmányban feldolgozott része, Hellmuth Benesch megközelítéséhez áll a legközelebb. A szerző fogalom-meghatározása a motivációs folyamatokra és a variabilitásra irányul, megállapítja, hogy egységes megközelítése annak, hogy mi minden lehet motiváció, nincs. Mégis általánosságban három utat javasol a fogalom értelmezéséhez: indíték valamilyen pszichésre; funkció-levezetés, a viselkedés variabilitása. Vizsgálatom vezérfonalául azonban a funkció-levezetés vált, azaz, hogy merről jön és merre is tart az indíték.

A kutatás közvetlen előzményei

A Pécsi Tudományegyetemen lefolytatott kutatások közül, amelyek jelen kutatás előzményének tekinthetők, hármat emelek ki.

Forray (2008) kutatása a levelező tagozatos hallgatók társadalmi igényeit, ezáltal motivációs nyalábjait vizsgálja három hazai felsőoktatási intézményben: a Pécsi Tudományegyetemen, a Debreceni Tudományegyetemen, valamint a Szent István Egyetemen. A szerző vizsgálatában kitér a nemek és a születési időszak szerinti különbségekre is a tanulmányi motivációt, valamint a tanulmányokhoz kapcsolódó nehézségeket illetően. A felnőtt hallgatók motivációit a Pécsi Tudományegyetemen elsősorban a szakmai érdeklődés határozza meg, de az indíttatások közül kiemelkedőnek tűnik még a diploma, illetve az egyetemi végzettség megszerzése (Forray és Kozma, 2009). A munkaerő-piaci szempontok csupán a 4-5. helyen szerepelnek a motívumrangsorban. Balázsovics kapcsolódó interjúelemzése (2008) során a meglévő munkahelyek megtartását szolgáló szakválasztásról számol be, majd ezt követően szerepel a hallgatók személyes érdeklődésének kielégítése a motívumok erősségének sorrendjét figyelembe véve.

Marton (2009) kutatása a Pécsi Tudományegyetem harmadéves, alapképzésben résztvevő, nappali tagozatos diákjaira irányul, melyben a hallgatók munkaerő-piaci attitűdjeire, jövőbeli terveire fókuszál. Vizsgálatában arra jut a szakválasztás okait kutatva, hogy a diákokat leginkább az érdeklődés vezérelte jelen tanulmányaikhoz. Eredményei ezáltal, bár más hallgatói kört vizsgált és jóval alacsonyabb elemszámmal, hasonlóak Forray és Kozma (2009) fentebb vázolt konklúzióihoz. A későbbi, munkaerő-piaci lehetőségek kevésbé befolyásolták a hallgatókat tanulmányi döntésükben.

A romológia szakosok vizsgálatában (Kalocsainé, 2003) a levelező tagozatosoknál szintén legfontosabb indítékként a munkahely megőrzése szolgál, csupán ezt követi a hallgatók által korábban látogatott felsőoktatási intézmények tanárainak hatása, az identitáserősítés, a diplomaszerzés, az érdeklődés, továbbá a nyelvtanulás. A nappali tagozatos romológus hallgatóknál ellenben az identitáserősítés vált a legfontosabb ösztönző erővé, majd ezt követte a korábbi felsőoktatási tanulmányok tapasztalata, a szakpár meglétéhez kötődően egy másik szak választásának igénye, a korábbi munkahelyi, szakmai tapasztalatok.

A hallgatók társadalmi háttere

A társadalmi háttérbe három változó mentén nyújtok betekintést. Alapvető a nemi megoszlás bemutatása a két vizsgált karon. Továbbá fontossá válik a családi háttér jellemzői közül az apa legmagasabb iskolai végzettségének áttekintése. Ezenfelül nélkülözhetetlennek tűnik a válaszadó személyek állandó lakóhelyének településtípusa szerinti megoszlás.

A válaszadó személyek között a férfiak nagyobb arányban tanulnak a Természettudományi Karon, mint a nők, míg a nők nagyobb arányban vesznek részt bölcsész hallgatóként a felsőoktatásban, mint a férfiak (1.1. táblázat).

Kar | Nem | Férfi | Nő | Mindösszesen
Bölcsészettudományi Kar | Fő | 38 | 124 | 162
% | 33,0% | 64,6% | 52,8%
Természettudományi Kar | Fő | 76 | 66 | 142
% | 66,1% | 34,4% | 46,3%
Mindkettő | Fő | 1 | 2 | 3
% | 0,9% | 1,0% | 1,0%
Mindösszesen | Fő | 115 | 192 | 307
% | 37,5% | 62,5% | 100%
% | 100% | 100% | 100%

1. 1. táblázat: Nemenkénti megoszlás a Bölcsészettudományi és Természettudományi Karon tanulmányokat folytató, válaszadó 1. és 2. éves BA/BsC-s hallgatók körében (N=307)

A válaszadó személyek édesapjának legmagasabb iskolai végzettsége alapján a férfi hallgatók felülreprezentáltak az apa egyetemi végzettsége tekintetében, közülük is kiemelkedően magas a bölcsész hallgatók édesapjának aránya. A Természettudományi Karon tanulók esetében nemileg kiegyenlített az egyetemi végzettséggel bíró apák aránya (nőknél 15,4%, férfiaknál 14,5%). A válaszadó személyek édesapja többségében legalább szakmunkás/szakiskolai végzettséggel rendelkezik. Úgy tűnik ez az iskolai végzettség lehet a minimum ahhoz, hogy a család kulturális tőkéjével megteremtse az alapokat a felsőoktatásba való bejutáshoz.

A válaszadó személyek állandó lakóhelyük településtípusa alapján a Természettudományi Karra járó nők körében erősen felülreprezentáltak a községekből érkezők, míg a férfiak esetében a kisvárosból érkezők aránya (1.2. táblázat). A bölcsész hallgatók körében a nemek között az összes településtípusról kiegyenlítettek az arányok.

Nem | Kar | A válaszadó állandó lakhelyé- nek településtípusa | Főváros | Megye- székhely | Kisváros | Község | Egyéb | Mindösszesen
Férfi | Bölcsészet- tudományi Kar | Fő | 1 | 12 | 14 | 10 | 1 | 38
% | 2,6% | 31,6% | 36,8% | 26,3% | 2,6% | 100%
Természet- tudományi Kar | Fő | 2 | 26 | 29 | 16 | 2 | 75
% | 2,7% | 34,7% | 38,7% | 21,3% | 2,7% | 100%
Mindkettő | Fő |  | 1 |  |  |  | 1
% |  | 100% |  |  |  | 100%
Mindösszesen | Fő | 3 | 39 | 43 | 26 | 3 | 114
% | 2,6% | 34,2% | 37,7% | 22,8% | 2,6% | 100%
Nő | Bölcsészet- tudományi Kar | Fő | 5 | 35 | 47 | 34 | 3 | 124
% | 4,0% | 28,2% | 37,9% | 27,4% | 2,4% | 100%
Természet- tudományi Kar | Fő | 1 | 16 | 16 | 31 | 2 | 66
% | 1,5% | 24,2% | 24,2% | 47,0% | 3,0% | 100%
Mindkettő | Fő |  | 1 |  | 1 |  | 2
% |  | 50% |  | 50% |  | 100%
Mindösszesen | Fő | 6 | 52 | 63 | 66 | 5 | 192
% | 3,1% | 27,1% | 32,8% | 34,4% | 2,6% | 100%
% | 100% | 100% | 100% | 100% | 100% | 100%

1. 2. sz. táblázat: Nemenkénti és karonkénti megoszlása
a válaszadó állandó lakhelyének településtípusa szerint (N=306)

Hallgatói motivációk

A jelenlegi szakon/karon végzett tanulmányokra a megkérdezettek köréből a nőknél összességében nagyobb hatást gyakorol a családi hagyományok folytatásának igénye. A Bölcsészettudományi Karon tanulók esetében a férfiak 55,3%-ánál egyáltalán nem volt fontos a családi hagyományok figyelembevétele, míg a bölcsész nők esetében ez az arány csupán 46,8%-os volt. A nők 4%-a számára a bölcsész szakokon való tanulmányok folytatása egyenesen nagyon fontos szempont, míg a bölcsész férfiak esetében kiugróan fontossá nem vált. A Természettudományi Karon tanuló férfiak esetében a családi hagyományok folytatása már jóval jelentékenyebb, mint a bölcsész tudományokat hallgatóknál. A Természettudományi Karon összességében felülreprezentáltan jelennek meg a nők a "nem fontos" és a "nagyon fontos" válaszadók között. A férfiak számára, amennyiben természettudományi tanulmányokat folytat kiemelkedőbb szempontnak tűnik a családi hagyományok folytatása, bár a nők egy kisebb csoportjában felülreprezentáltan jelenik meg ez a szempont. Más vizsgálati eredmény (Fényes, 2010), melyhez a Kozma Tamás vezette Regionális Egyetem kutatás három adatbázisa kerül felhasználásra (1. és 4. éves egyetemisták vizsgálata) azt mutatja ki, hogy a lányoknál jellemzőbb a szülők, rokonok véleményének figyelembevétele. Egy további négy felsőfokú oktatási intézményre (Szent István Egyetem, Veszprémi Egyetem, Eötvös Loránd Tudományegyetem, Budapesti Gazdasági Főiskola) kiterjedő kutatás (Lakner, 2002) azt mutatja ki egy 1-5-ig terjedő intevallumskálával történő mérés eredményeképpen, hogy csupán 1,94 a főátlag, azaz kevésbé döntő a család hagyományok folytatásának ereje - legkevésbé az ELTE adatainál - az adott intézménybe történő jelentkezés során. Közgazdász hallgatók vizsgálata során Nagy (1999) eredményei arra mutatnak, hogy a szülők a pályaválasztási döntési meghozatalában nagyobb segítséget nyújtottak a nőknek, mint a férfiaknak.

A barátok hatása a jelenlegi tanulmányok megkezdésében mindkét karon a férfiak esetében vált jelentékenyebb szemponttá. A férfiak 26,1%-a nem tartja fontos szempontnak a barátok hatását a szakválasztásra. A nőknél 5,7%-kal tartják jelentéktelennek ezt a hatást. Kiemelkedő, hogy a bölcsész férfiak körében vált a leginkább fontos szemponttá a barátok hatása. További kapcsolódó szempont lehet, hogy az új vagy kevésbé elismert szakokra járó hallgatók szakválasztási döntését jobban befolyásolja a barátok, család hatása (Szűcs, 2005). Fényes (2010) kutatásában szintén arra az eredményre jut, hogy a fiúknál jellemzőbb a barátok hatása a szakválasztásra, elsősorban azon barátoké, akik maguk is az adott (a vizsgálatban három Hajdú-Bihar megyében és Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében található) felsőoktatási intézmény hallgatói. Lakner (2002) eredményei szerint a szülők, barátok, rokonok együttes hatása 2,72 átlagú az ötfokozatú intervallumskálán. Sajnos, külön a barátokra lebontott adatokkal nem dolgozik a szerző. A barátok hatása, segítsége a pályaválasztásban Nagy (1999) vizsgálatában is a férfiaknál lett meghatározóbb.

Erősen felülreprezentált a középiskolai tanár hatása a jelenlegi tanulmányokra a bölcsész férfiak esetében (15,8%). A két vizsgált kar esetében legkevésbé a bölcsészkaron tanuló nőknél fontos a középiskolai tanár hatása. A tanárok a pályaválasztást segítő döntések meghozatalában közel azonos arányban vesznek részt mindkét nemnél (Nagy, 1999).

A nők számára összességében fontosabb a korábbi felsőoktatásban folytatott tanulmányok hatása a jelenlegi tanulmányokra, azonban kiemelkedő szempontként a bölcsész férfiaknál jelenik meg

A saját korábbi szakmai tapasztalat a Természettudományi Karon tanulóknál felülreprezentáltan fontosabb, mint a Bölcsészkar hallgatóinál. A legnagyobb hatása Természettudományi Karon tanuló férfiakra van a saját korábbi tapasztalatnak.

Összességében a valamilyen diploma megszerzésének igénye enyhén felülreprezentált a női válaszadóknál. A bölcsész férfiaknál és a Természettudományi Karon tanuló nőknél válik igen fontos szükségletté a valamilyen diploma szerzésének szempontja a szakválasztásban. Lakner (2002) vizsgálata szerint hasonló erősségű a motiváló ereje a korábbi szakmai tapasztalatoknak a szülők, barátok, rokonok tanácsaihoz.

A válaszadó személy érdeklődési körének megfelelő diploma szerzésének motiváló ereje némiképp – mindkét vizsgált karon – fontosabb a nők számára. Fényes (2010) vizsgálatában a férfi hallgatóknál vált fontosabb szemponttá az érdeklődés.

A nőknél mindkét vizsgált karon erősen felülreprezentált a piacképes diploma megszerzésének az igénye (2.1. táblázat). Összességében 12,7%-uk tartja kiemelkedő szempontnak. A Természettudományi Karon tanuló nő hallgatók tűnnek a legtudatosabbnak ezen a téren. Fényes (2010) eredményei azt mutatják, hogy a férfi hallgatóknál jelentékenyebb indíttatás a jól jövedelmező állás, a jó elhelyezkedési esély szempontjai.

A válaszadó neme | Kar | Motiváció – Piacképes diploma szerzése | Nem fontos | Alig fontos | Átlagos | Fontos | Nagyon fontos | Mindösszesen
Férfi | Bölcsészet- tudományi Kar | Fő | 1 | 2 | 17 | 8 | 10 | 38
% | 2,6% | 5,3% | 44,7% | 21,1% | 26,3% | 100%
Természet- tudományi Kar | Fő |  | 5 | 13 | 34 | 23 | 75
% |  | 6,7% | 17,3% | 45,3% | 30,7% | 100%
Mindkettő | Fő |  |  | 1 |  |  | 1
% |  |  | 100% |  |  | 100%
Mindösszesen | Fő | 1 | 7 | 31 | 42 | 33 | 114
% | 0,9% | 6,1% | 27,2% | 36,8% | 28,9% | 100%
% | 100% | 100% | 100% | 100% | 100% | 100%
Nő | Bölcsészet- tudományi Kar | Fő | 1 | 5 | 19 | 53 | 46 | 124
% | 0,8% | 4,0% | 15,3% | 42,7% | 37,1% | 100%
Természet- tudományi Kar | Fő | 1 |  | 7 | 23 | 33 | 64
% | 1,6% |  | 10,9% | 35,9% | 51,6% | 100%
Mindkettő | Fő |  |  | 1 | 1 |  | 2
% |  |  | 50% | 50% |  | 100%
Mindösszesen | Fő | 2 | 5 | 27 | 77 | 79 | 190
% | 1,1% | 2,6% | 14,2% | 40,5% | 41,6% | 100%
% | 100% | 100% | 100% | 100% | 100% | 100%

2. 1. táblázat: Karonkénti és nemenkénti megoszlása
a piacképes diplomaszerzés motivációnak (N=304)

A tartós párkapcsolat kialakítására való igény erősen felülreprezentáltan jelenik meg a bölcsész férfiak körében (2. 2. táblázat). Összességében vizsgálva a nemek közötti megoszlást kiegyenlített eredményeket kapunk. Mivel kutatásomban a válaszadó személyeknek közel négyötöde valamennyire fontosnak tartotta szakválasztásának indoklásában a tartós párkapcsolat kialakításnak szempontját, ezért úgy látom, hogy jelen kutatásban is tekinthetünk úgy a Pécsi Tudományegyetem két karára úgy, mint házassági piacra (Bukodi, 2002). A nőknél az első házasságkötési hajlandóság 20-21 éves korban, míg a férfiaknál 26-27 éves korban éri el a maximumot. A partner iskolai végzettsége befolyásolja a párkapcsolat időzítését. A nők szempontjából a 22-23 éves kor a legtipikusabb a párkapcsolat-teremtésre, amennyiben érettségizett vagy főiskolai végzettségű férjet szeretnének; amennyiben egyetemi végzettségű férfit választanak a nők, abban az esetben a 24-25 éves korban kötött házasság jellemző. A saját iskolai végzettségű partnerrel házasodnak legszívesebben az emberek. A homogám házasodás, illetve párkeresés leginkább az egyetemi diplomásokat és a legfeljebb nyolc általános végzettek körében fordul elő (Bukodi, 2002). A házassági stratégiák számbavételénél Bourdieu (1978) is kiemeli annak a fontosságát, hogy a társadalmi reprodukciót rangon aluli házassággal veszélyeztetni nem szabad, továbbá fontos szempont, hogy a házasságkötéssel a két fél társadalmi összeköttetései bővüljenek. A tartós párkapcsolatnak, mint motivációs tényezőnek az ereje 1-5-ig terjedő intervallumskálán Lakner (2002) kutatásai szerint 2,19.

A válaszadó neme | Kar | Motiváció – Tartós párkapcsolat | Nem fontos | Alig fontos | Átlagos | Fontos | Nagyon fontos | Mindösszesen
Férfi | Bölcsészet- tudományi Kar | Fő | 12 | 2 | 7 | 4 | 13 | 38
% | 31,6% | 5,3% | 18,4% | 10,5% | 34,2% | 100%
Természet- tudományi Kar | Fő | 15 | 4 | 15 | 25 | 13 | 72
% | 20,8% | 5,6% | 20,8% | 34,7% | 18,1% | 100%
Mindkettő | Fő |  |  |  | 1 |  | 1
% |  |  |  | 100% |  | 100%
Mindösszesen | Fő | 27 | 6 | 22 | 30 | 26 | 111
% | 24,3% | 5,4% | 19,8% | 27,0% | 23,4% | 100%
% | 100% | 100% | 100% | 100% | 100% | 100%
Nő | Bölcsészet- tudományi Kar | Fő | 28 | 17 | 22 | 26 | 30 | 123
% | 22,8% | 13,8% | 17,9% | 21,1% | 24,4% | 100%
Természet- tudományi Kar | Fő | 10 | 12 | 14 | 13 | 16 | 65
% | 15,4% | 18,5% | 21,5% | 20,0% | 24,6% | 100%
Mindkettő | Fő | 1 |  |  | 1 |  | 2
% | 50% |  |  | 50% |  | 100%
Mindösszesen | Fő | 39 | 29 | 36 | 40 | 46 | 190
% | 20,5% | 15,3% | 18,9% | 21,1% | 24,2 | 100%
% | 100% | 100% | 100% | 100% | 100% | 100%

2. 2. táblázat: Karonkénti és nemenkénti megoszlása
a tartós párkapcsolat kialakítás motivációnak (N=301)

A megkérdezett férfiak – különösen a bölcsészek – azok, akik számára kiemelkedő motiváló tényezőt jelent a diákévek megnyújtásának lehetősége. A munka elhalasztásának szempontja az egyetemi évek alatt a férfiaknál válik kiemelkedő sajátossággá Fényes (2010) kutatásában is.

A tanulmányok, az egyetemi évek identitáserősítő hatása mind a férfiak, mind a nők körében fontosabb a bölcsész stúdiumokat abszolválók körében. Összességében – mindkét kar eredményeire vonatkozóan – azonban a nők számára fontosabb szempont az identitáserősítés a felsőfokú tanulmányok során.

Szeretne-e tanári végzettséget szerezni?

A tanári végzettség megszerzésének terve nagyobb arányban jellemzi a Bölcsészettudományi Karon tanuló alapképzésben résztvevő nappali tagozatos hallgatókat (a mintában: 60,9%), mint a Természettudományi Karon tanulókat (a mintában: 34,3%) (3. 1. táblázat).

Jelenlegi szakjához (PTE, nappali tagozatos BA, BSc képzés) szeretne-e tanári végzettséget szerezni | Kar | Bölcsészet- tudományi Kar | Természet- tudományi Kar | Mindkettő
Igen | Fő | 95 | 48 | 3
% | 60,9% | 34,3% | 100%
Nem | Fő | 61 | 92 |
% | 39,1% | 65,7% |
Mindösszesen | Fő | 156 | 140 | 3
% | 52,2% | 46,8% | 1,0%
% | 100% | 100% | 100%

3. 1. táblázat: Karonkénti megoszlás a jelenlegi szakhoz kötődő tanári végzettség megszerzése vonatkozásában Bölcsészettudományi és Természettudományi Kar, illetve mindkét karon tanulmányokat folytatók körében (filterezett, ahol az MA-n van tanári kimenete a szaknak) (N=299)

A természettudományos tanárképzés iránti érdeklődés megcsappanásáról - különösen a háromciklusú képzési rendszer bevezetése, azaz 2006 óta – jó néhány tanulmányban is olvashatunk. Mindenekelőtt a fizika és kémia szakos tanárok hiányát prognosztizálják (Juhász és Tasnádi, 2008). Tél tanulmányában (2010) megállapítja, hogy egyes tanárszakok – a bevezetett Bologna-rendszert követő hirtelen létszámcsökkenés következtében – egyenesen a kihalás szélére kerültek. A 2009-2010-es tanév őszi szemeszterében nappali tagozaton a beiratkozott főszakos hallgatók száma a természettudományos tanárszakokon igen alacsony hallgatói létszámot eredményezett: biológiából 9 fő fizikából 4 fő, földrajzból 31 fő, kémiából 1 fő, környezettanból 0 fő, matematikából 40 fő, informatikából 10 fő (Tél, 2010).

Kérdőíves vizsgálatomból kiderül, hogy a megkérdezett kémia szakosok 30%-a, mindösszesen 3 fő tervezi a tanári végzettség megszerzését – mindhárman nők (3. 2. táblázat).

A válaszadó személy neme | Jelenlegi szakjához (PTE, nappali tagozatos BA, BSc képzés) szeretne-e tanári végzettséget szerezni | Igen | Nem | Mindösszesen
Férfi | Fő |  | 3 | 3
% |  | 100% | 100%
Nő | Fő | 3 | 4 | 7
% | 42,9% | 57,1% | 100%
Mindösszesen | Fő | 3 | 7 | 10
% | 30,0% | 70,0% | 100%
% | 100% | 100% | 100%

3. 2. táblázat: Nemenkénti megoszlás a jelenlegi szakhoz kötődő tanári végzettség megszerzése vonatkozásában Kémia szak, Természettudományi Kar (filterezett, ahol az MA-n van tanári kimenete a szaknak) (N=10)

A pedagógus végzettséget megszerezni szándékozók körében, azonban a vizsgálati mintában, mindkét karon a férfiak vannak nagyobb arányban. Ebben a vonatkozásban a két kar hallgatói között eltérés mutatkozik. A Természettudományi Karon tanuló alapképzésben résztvevő válaszadó személyek körében a férfiak felülreprezentáltabbak a tanári végzettség megszerzésének szándékában, mint a Bölcsészettudományi Karon tanuló társaik (3. 3. táblázat, 3. 4. táblázat). Ez az eredmény meglepő lehet annak a tendenciának az ismeretében, amelyről pl. Jelentés a magyar közoktatásról című összefoglaló munkában is olvashatunk. A Jelentés (Halász, Lannert, 2006) szerint 1999 és 2005 között tovább folytatódott a pedagóguspálya elnőiesedése mind az alapfokú oktatásban, mind a középfokon. A pályakezdő pedagógusok (29 év alattiak) összetételének vizsgálatánál szintén arra az eredményre jut a Jelentés (Halász, Lannert, 2006), hogy a nők aránya jóval nagyobb a férfiakénál.

A válaszadó személy neme | Jelenlegi szakjához (PTE, nappali tagozatos BA, BSc képzés) szeretne-e tanári végzettséget szerezni | Igen | Nem | Mindösszesen
Férfi | Fő | 24 | 12 | 36
% | 66,7% | 33,3% | 100%
Nő | Fő | 71 | 49 | 120
% | 59,2% | 40,8% | 100%
Mindösszesen | Fő | 95 | 61 | 156
% | 60,9% | 39,1% | 100%
% | 100% | 100% | 100%

3. 3. táblázat: Nemenkénti megoszlás a jelenlegi szakhoz kötődő tanári végzettség megszerzése vonatkozásában Bölcsészettudományi Kar (filterezett, ahol az MA-n van tanári kimenete a szaknak) (N=156)

A pedagógus végzettség megszerzésének szándéka az alapképzésben résztvevő hallgatóknál és a pedagóguspályára lépés közötti út motiváló, befolyásoló tényezőinek feltárása szintén nélkülözhetetlennek tűnik. Ám mindez jelenlegi kutatásom kereteibe nem fért bele.

A válaszadó személy neme | Jelenlegi szakjához (PTE, nappali tagozatos BA, BSc képzés) szeretne-e tanári végzettséget szerezni | Igen | Nem | Mindösszesen
Férfi | Fő | 30 | 44 | 74
% | 40,5% | 59,5% | 100%
Nő | Fő | 18 | 47 | 65
% | 27,7% | 72,3% | 100%
Mindösszesen | Fő | 48 | 91 | 139
% | 34,5% | 65,5% | 100%
% | 100% | 100% | 100%

3. 4. táblázat: Nemenkénti megoszlás a jelenlegi szakhoz kötődő tanári végzettség megszerzése vonatkozásában Természettudományi Kar (filterezett, ahol az MA-n van tanári kimenete a szaknak) (N=139)

Bár a „két karosok” elemszáma igen alacsony (N=3), mégis bíztatónak tűnik az, hogy mindhárman (1 férfi, 2 nő) meg kívánják szerezni a tanári végzettséget is (3. 5. táblázat).

A válaszadó személy neme | Jelenlegi szakjához (PTE, nappali tagozatos BA, BSc képzés) szeretne-e tanári végzettséget szerezni | Igen | Mindösszesen
Férfi | Fő | 1 | 1
% | 100% | 100%
Nő | Fő | 2 | 2
% | 100% | 100%
Mindösszesen | Fő | 3 | 3
% | 100% | 100%
% | 100% | 100%

3. 5. táblázat: Nemenkénti megoszlás a jelenlegi szakhoz kötődő tanári végzettség megszerzése vonatkozásában Bölcsészettudományi és Természettudományi Kar – két „karosok” (filterezett, ahol az MA-n van tanári kimenete a szaknak) (N=3)

Következtetések

Úgy tűnik, hogy a Pécsi Tudományegyetem szakválasztási motivációinak karonkénti összevetése elképzelhetetlen a nem változó figyelembevétele nélkül, hiszen az olykor nemcsak hogy tovább árnyalja a két kar közötti összefüggéseket, hanem egyes változóknál fontosabb törésvonalakat képez, mint a karonkénti összehasonlítás.

Irodalom

- Balázsovics Mónika (2008): Felnőttek tanulási motivációi. In: Kereszty Orsolya (szerk.): Új utak, szemléletmódok, módszerek a pedagógiában. Kaposvári Egyetem Pedagógiai Főiskolai Kara, Kaposvár. 5-14.
- Benesch, H. (1994): Pszichológia. SH Atlasz. Springer Hungarica Kiadó Kft.
- Bourdieu, P. (1978): A társadalmi egyenlőtlenségek újratermelődése. Gondolat, Budapest.
- Bukodi Erzsébet (2002): Ki kivel (nem) házasodik? A partnerszelekciós minták változása az egyéni életútban és a történeti időben. Szociológiai Szemle, 2. sz. 28-58.
- Fényes Hajnalka (2010): Nemek szerinti eredményesség, és felsőoktatási intézményválasztási motivációk. In: Juhász Erika (szerk.): Harmadfokú képzés, felnőttképzés és regionalizmus. Center for Higher Education Research and Development, Hungary, Debrecen. 52-57.
- Forray R. Katalin (2008): Lakossági-társadalmi igények a felnőttek felsőfokú továbbtanulásában. Az OTKA 47335 zárótanulmánya. http://real.mtak.hu/1754/1/47335_ZJ1.pdf (Letöltés: 2011.01.27)
- Forray R. Katalin és Kozma Tamás (2009): Diplomára éhezve. Felnőtt hallgatók Debrecenben és Pécsett. Debreceni Szemle, 3-4. sz. 315-328.
- Halász Gábor és Lannert Judit (2006, szerk.): Jelentés a magyar közoktatásról. Országos Közoktatási Intézet, Budapest.
  http://www.ofi.hu/tudastar/jelentes-magyar/nagy-maria-varga-julia-7 (Letöltés: 2011.01.20)
- Juhász András és Tasnádi Péter (2008): A természettudományos tanárképzés aktuális kérdései. Mester és Tanítvány, 20. sz. 36-49.
- Kalocsainé Sánta Hajnalka (2003): A szakválasztás indítékai a romológiát hallgatók körében. Educatio, 4. sz. 673-676.
- Lakner Zoltán (2002): Hogyan gondolkodnak, tanulnak, élnek napjaink egyetemi-főiskolai hallgatói? Magyar Felsőoktatás, 8. sz. 46-48.; 9. sz. 51-54.; 10. sz. 50-53.
- Marton Melinda (2009): Alapdiplomával a munka világába? Educatio, 3. sz. 398-403.
- Nagy Beáta (1999): „Tűzoltó leszel s katona!” – a budapesti közgazdászhallgatók társadalmi összetételének és motivációinak változásai a kilencvenes éve közepén. Közgazdasági Szemle, január. 81-96.
- Szűcs Ildikó (2005): Kényszerből a felsőoktatásban. Kevésbé egyenlő diplomák és diplomások. Kutatási beszámoló. Echo Survey Szociológiai Kutatóintézet. Projekt azonosító: Echo K123/2005.
  http://www.ofa.hu/index.php?WG_NODE=WebDownload&WG_OID=DSDf3da9e1f36acded24 (Letöltés: 2011.01.27.)
- Tél Tamás (2010): Bologna vagy tanárképzés? Tények és szubjektív megjegyzések a természettudományos tanárképzésről. Fizikai Szemle, 3. sz. 100-104.

A dokumentum forrása:
Kéri Katalin (szerk.): Társadalmi nem és oktatás. Konferenciakötet,
PTE BTK „Oktatás és társadalom” Neveléstudományi Doktori Iskola, Pécs, 2011.

2010. november 20-án a PAB Székházban megrendezett konferencia
előadásainak szerkesztett, elektronikus változata.

A kötet szerkesztése lezárva: 2011. május 5-én.

ISBN 978-963-642-383-4

© A szerzők és a PTE BTK „Oktatás és társadalom” Neveléstudományi Doktori Iskola.
Minden jog fenntartva!
PTE BTK „Oktatás és társadalom” Neveléstudományi Doktori Iskola
H-7624 Pécs, Ifjúság u. 6. | Tel.: 06 (72) 501-500 / 4273