A DEBRECZENI KÖNYVNYOMDÁSZOK ÉS 
BETŰÖNTŐK EGYLETÉNEK ALAPSZABÁLYAI

DEBRECZEN.
NYOMATOTT A VÁROS KÖNYVNYOMDÁJÁBAN
1881. Jl.

I. SZAKASZ.
Az egylet czime, czélja s a czél előmozditására szolgáló eszközök.
1. §. Az egylet czime: A debreczeni könyvnyomdászok és betűöntők egylete.
2. §. Az egylet czélja:
a) tagjait betegség esetében segélyezni, ugy elhalt tagtársai eltakaritási költségeihez járulni;
b) átutazó szaktársakat gyámolitani; és
c) tagjainak, valamint a szakbeli tanonczoknak szakbeli és szellemi kiképeztetését előmozditani.

A czél elérésére szolgáló eszközök.
1) A tagok beiratási illetékei (8. §.)
2) A tagok által fizetendő havi járulékok (6. §.)
3) Az egylet által rendezendő ünnepélyekből befolyó jövedelem.
4) Esetleges bevételek, mint hagyományok, ajándékozások, stb.
5) Műszaki és ismeretterjesztő előadások jövedelmei.
6) Az egyleti könyvtár használásából eredő jövedelmek.

Az egylet székhelye.
3. §. Az egylet székhelye Debreczen.

Kölcsönösség más egyletekkel.
4. §. Hasonló irányu szakbeli egyletekkel a kölcsönösség csak azon esetre tartatik fenn, ha azok a debreczeni egylet irányát követik, és a beiratási dij elengedésére, betegség esetében a szaktársak, illetőleg tagok rögtöni segélyezésére és az átutazó szaktársak utipénzbeli gyámolitására vonatkozólag a debreczeni egylethez képest ugyanazon előnyöket nyujtják.

A tagok jogai és kötelességei.
5. §. Az egylet rendes és tiszteletbeli tagokból áll.
Rendes tag lehet Debreczenben foglalkozó minden könyvnyomdász, betűöntő és javitnok, hasonlólag az ide utazó szaktársak is, kik kimutatják, hogy a debreczeni egylettel irányára és kedvezményeire nézve kölcsönösséget gyakorló egy más egyletnek tagjai voltak. (4. §.)
Tekintetbe véve, hogy a kisebb vidéki városokban foglalkozó szaktársak, csekély számuk miatt, képtelenek egy önálló egylet életbeléptetésére, szabadságukban áll a Békés-, Bihar-, Hajdu-, Kraszna-, Máramaros-, Szabolcs-, Szathmár-, Ugocsa- és Közép-Szolnok-megyékben foglalkozó szaktársaknak tagjává lenni ezen egyletnek. Ez esetben nem szabad az illetőknek valamely más könyvnyomdász-egylet tagjának lenni.
Betegek csak akkor vétetnek föl rendes tagokul, ha fölszabadulásuk vagy Debreczenbe érkezésük után legfeljebb 2 hét alatt a fölvételre jelentkeznek és ezen kivül az egylet orvosa által megvizsgáltatván, annak jelentése szerint betegségük nem idült (cronicus); – 50 éves koron tul lévőknek fölvétele pedig csak azon esetben eszközölhető, ha az illetők igazolhatják, hogy a belépésre előbb alkalmuk nem volt.
Rendes tagul leendő fölvételre határozott igényt tarthat minden könyvnyomdász, betűöntő és javitnok, ki rendes tagsági igazolványt mutathat föl a debreczeni egylettel kölcsönösségben álló egy más könyvnyomdász egylettől, s fölvételi kérelmét (ha nem helybeli), Debreczenbe érkezte után legfeljebb 14 nap alatt az egyletnél előterjeszti. Ily igazolvánnyal nem biró szaktárs mindaddig, mig a választmány által az egylet tagjává végérvényesen föl nem vétetett, az egylet részéről való segélyzésre igényt nem tarthat, habár végérvényes fölvételének eldöntéséig a rendes heti járulékot fizette volna is. Azonban, ha az egylet választmánya által rendes tagul föl nem vétetik, a netalán már befizetett járulékok az egylet részéről neki visszatérittetnek. A kik magukat hamis adatok alapján az egylet rendes tagjaivá fölvétették s időközben ez kiderülne, nemcsak hogy befizetett járulékaikat vissza nem nyerik, (mely járulék ily esetben az egylet javára esik), de az egylet részéről segélyben sem részesittetnek s a tagok közül azonnal kitörlendők.
Ha valamely rendes tag a könyvnyomdászat, betűöntés, illetőleg javitnokságtól eltérőleg időközben, de ideiglenesen más üzletet gyakorland, amennyiben ezen ideiglenesen eltérő üzletének gyakorlása alatt az egyleti járulékokat pontosan fizeti, az egylet részérőli segélyzést, adandó alkalomkor, igénybe veheti (5. §.)
A belépés napja a főpénztárnok által az állományi könyvbe igtattatik. Elutazó tagok pontosan teljesitett befizetéseikről a főpénztárnoktól igazolványt nyerendnek, mely az elnök és az ellenőr által is aláiratik.
Tiszteletbeli tagok lehetnek:
a) mindazon helybeli nyomdatulajdonosok, kik a náluk foglalkozó tagok után a 6. §. szerint reájuk esendő járulékot fizetik;
b) azok, kik az egylet érdekeit üdvös cselekmények, ajándékok, stb. által előmozditják s ez által a fölvételre érdemeseknek találtatnak.
A tiszteletbeli tagok az egylet igazgatása és kezelése körül ugyanazon jogokat élvezik, a melyeket a rendes tagok, az egylet részéről azonban segélyben nem részesülnek.
A nyomdatulajdonosok bármelyikének szabadságában áll az egylet rendes tagjává lenni.
6. §. Az egylet tagjai a reájuk rótt havi járulékot minden hó 1-én tartoznak az egylet pénztárába befizetni.
Vidéki szaktársak pedig postautalvánnyal legkésőbb, minden hó 3-dikára a főpénztárnoknak czimezve beküldeni tartoznak; a postaköltséget ők viselvén.
Ha valamely tag a hónap első fele, azaz 16-káig lép be az egyletbe, ugy arról a hónapról az egész havi járulékot, mig a 16-ik utáni belépésnél csak a havidij felét tartozik befizetni.
A havi járulék mennyisége esetről-esetre a közgyülés által határoztatik meg, ezen járulék egyelőre 90 krban van megállapitva, melyből 50 kr. a beteg- és utas-segélyző pénztárra, 40 kr. pedig az önképzőköri pénztárra esik.
A beteg-és utas-segélyző-, valamint az önképzőköri pénztár egymástól elkülönitve kezelendők.
Azon tagok, kik a könyvnyomdászat, betüöntés és javitnokságtól eltérőleg időszerüleg más foglalkozásban vannak, havi járulékaikat közvetlenül a főpénztárnoknál fizetik le. A nyomdatulajdonosok rendes járulékul – személyzetük után egyenkint – 40 kr. dijat fizetnek havonkint. Nyomdatulajdonosok, kik ezen járulékot rendesen fizetik, jogositottak a pénztár kezelést mindenkor áttekinteni.
7. §. Ha a segélyzendők száma annyira szaporodik, hogy a befolyó járulékok a kiadás fedezésére elégtelenek, a rendes tagok által fizetendő járulékok – az egybehivandó közgyülés többségének határozata folytán – bizonyos időtartamra felemelhető. Sürgős esetekben joga van a választmánynak ezen járulékokat a közgyülés egybehivása előtt is felemelni. De ezen havi dij felemelése jóváhagyás végett a m. kir. belügyminisztériumnál bejelentendő.
8. §. Az egyletbe ujonnan belépő tagok, ha foglalkozásuk megkezdésének első két hete alatt jelentkeznek 4 frt, a későbben jelentkezők pedig 10 forint beiratási illetéket fizetnek.
Beiratási illeték alól fölmentvék azon tagok, kik igazolt munkahiány miatt vagy az általános védkötelezettség következtében az egyletből kiléptek. – A beiratási illeték 2 hó lefolyása alatt befizetendő. – E végből ezek, foglalkozásuk megkezdése után 14 nappal, a belépésre, illetőleg a befizetés folytatására kötelesek jelentkezni. A könyvnyomdászattal nem foglalkozó tagok, ép ugy mint a rendes tagok, a teljes járulékot fizetik.

Az egyleti tagság megszünésének esetei s feltételei.
9. §. A befizetés 2 hónaponi elmulasztása önkéntes kilépésnek tekintetik s a pénztárnok felszólitása után a tag az egylet könyvéből kitöröltetik s tagsági jogát elveszti. Az ily módon kitörölt tagok ujbóli felvétele csak a 8. §.-ban emlitett módozatok szerint történhetik. – Ha valamely tag becstelenitő vétség miatt elitéltetett, vagy az egyleti vagyonon csalást követett el, – szintén kizártnak tekintendő.
A tagság megszünik továbbá, az illető tagnak önként kilépése vagy halála folytán.
A befizetés alól föl van mentve oly tag, ki valamely segélyben részesül; ha az ily tag az egyletnek bizonyos összeggel tartozik, ez hetenként a segélyből levonandó; de a hetenkénti levonás az 1 forintot tul nem haladhatja.

II. SZAKASZ.
Az egylet vagyona.
I. Betegségben, halál esetében és átutazókat segélyző szakosztály.
10. § A befizetési járulékok rendesen könyveltetnek, s minden tagnak szabadságában áll a kezelés pontosságáról magának meggyőződést szerezni.
11. §. Ha a bevétel a folyó kiadások fedezésére elégtelen volna, az eljárás a 6. §. szerint történik.
Hogy a segélyben mindenki idejekorán részesülhessen, a tagok kötelességévé tétetik megbetegedésük esetén erről a főpénztárnokot személyesen vagy az üzleti pénztárnok által értesiteni. A bejelentés napja vagy esetleg a postabélyeg kelte tekintetik a betegség kezdetéül. – Betegsegély élvezete orvosi bizonyitványt feltételez. – Ha a beteg elmulasztja magát a főpénztárnoknál bejelenteni, az ebből folyó következmények egyedül őt terhelik.
Oly tagok, kik nem Debreczenben, illetve vidéken dolgoznak, hetisegélyt csak az orvos és saját főnökük által együttesen kiállitott bizonyitvány beküldése után élvezhetnek, mit hetenként kötelesek betegségük tartama alatt szintén a főpénztárnokhoz beküldeni. – A postaköltség itt is az illetőt terheli.
12. §. A koronkénti tisztet viselő üzleti pénztárnok köteles az illető üzletben előforduló megbetegedési esetről a főpénztárnoknak jelentést tenni s egyszersmind a megbetegedett tagnak vezeték és keresztnevét, valamint lakását is tudatni.
13. §. A betegsegély nagyságának meghatározása a 33. §. e) pontja értelmében a közgyülésnek van föntartva.
2 havi szakadatlan befizetés után minden tagnak igénye van megbetegedés esetén hetenként 4 forintnyi segélyre (naponként 57 kr.), mely fél éven át teljes összegében fizettetik, a további időre nézve a közgyülés fog határozni. Ha a betegségi idő egy hetet nem tesz ki, a tag betegsegélyben nem részesül. – Azon nap, melyen a tag egészségesnek jelenti magát, a betegségi időbe be nem számittatik. Ha a felgyógyult hat hét alatt ugyanazon betegségbe visszaesik, ez esetben a második megbetegedés ideje az előbbi folytatásának tekintetik. – A betegsegélyre a megbetegedett vagy annak meghatalmazottján kivül senkinek sem lehet igénye.
14. §. Tagok, kik betegsegélyben részesülnek, ezen segély élvezésének ideje alatt a havi járulékok fizetése alól fölmentvék.
15. §. Ha a beteg valamely gyógyintézetben ápoltatik, az egylet a gyógyitási költségeket mindaddig fizeti, mig az alapszabályilag meghatározott segély tart; a gyógyköltségek kifizetése után a betegsegélyből netalán még fenmaradó fölösleg a betegnek felgyógyulásakor vagy kivánatára hetenkint is kiadatik. – Ha az egylet a beteg ellátásáért és gyógykezeléseért semmit sem fizet, a betegnek a teljes segély kiszolgáltatik.
16. §. A választmánynak szabadságában áll a segélyt élvező tag betegségi állapotáról minden időben tudomást szerezni.
17. §. Ha valamely betegnek fürdőlátogatás ajánltatik, ezen körülmény a gyógykezelő orvos által kiállitott bizonyitvány mellett, a főpénztárnoknak bejelentendő. A főpénztárnok ezután kieszközli, hogy a beteg az egyleti orvos által megvizsgáltassák s e megvizsgálás alapján a betegnek irásban tudtul adja, valjon a fürdőlátogatás idején át részesittetik-é segélyben vagy sem. Ha a beteg a kérdés eldöntése előtt elutazik, a betegsegélyre való igényét elveszti. A fürdőt látogató betegnek visszaérkezésekor vagy pedig minden héten – a gyógykezelő orvos bizonyitványainak előmutatása mellett – a segély kifizettetik.
Oly betegek, kik foglalkozási helyüktől távol kivánnak tartózkodni, elutazásuk előtt magukat az egyleti orvos által megvizsgáltatni s 14 naponként a gyógykezelő orvos bizonyitványát beküldeni kötelesek, a melynek átvétele után fog csak a segély kiszolgáltatni.
18. §. Ha az egylet valamely tagja elhal, a temetkezési költség fejében meghatározott 25 frtnyi összeg az elhalt hátrahagyott családjának vagy egyéb hozzátartozóinak fizettetik ki. Ha ilyenek nem léteznének, tisztességes eltemettetésről az egylet gondoskodik, s a netán fenmaradó fölösleg az egylet pénztárába folyik vissza.
19. §. Minden Debreczenbe érkező szaktárs, ki már valamely egyletnek tagja volt, utisegélyt nyer. Ezen segély nagysága a közgyülés által határoztatik meg, s jelenleg 1 forintban van megállapitva. Ha az átutazó a neki ajánlott állást fontos ok nélkül elfogadni vonakodik, a segélyezésre való igényét elveszti. – Ha foglalkozást vállal, a fölvett utipénzt 2 hét alatt 50 krnyi részletekben visszafizetni tartozik.
20. §. Félév lefolyta előtt átutazó egy és ugyanazon idegen – különösen tekintetbe veendő esetek kivételével – segélyben nem részesülhet.

II. Önképzői osztály.
21. §. Ezen szakosztály körébe tartozik a 2. §. c) pontjában emlitett czélok elérésére – az arra szolgáló eszközök által – a lehető legnagyobb mértékben hatni. A szükséges költségek az önképző szakosztály pénztárából fedeztetnek, mely a közgyülés határozata értelmében (37. §.) az igazgatás egyéb költségeinek fedezéséhez is hozzájárul.
22. §. A könyvtár és olvasókör igazgatásáról, valamint az előadások és oktatási órák tartásáról a választmány gondoskodik.

III. Az egylet igazgatása.
23. §. Az egyletet a választmány igazgatja. – A választmány áll: elnökből, elnök helyettesből ki az önképzői szakosztály elnöke is, főpénztárnokból, ellenőrből, jegyzőből, könyvtárnok és két választmányi tagból. Ezen tisztviselők minden évben a rendes közgyülésen, általános szavazattöbbséggel szavazatjegyekkel választatnak meg.
24. §. Az egyleti választmány:
a) az egylet vagyonát kezeli;
b) rendes tagokat fölvesz s azokat az egylet állományi könyvébe bevezeti vagy abból kitörli;
c) valamely egyén föl vagy föl nem vételét az 5. §. 2-ik bekezdésének értelmében meghatározza;
d) kétes esetekben a segély megadása felett dönt;
e) az egyleti orvost felfogadja és megbizza;
f ) a rendes és rendkivüli közgyüléseket egybehivja;
g) az egylet ügyrendjét megállapitja;
h) az egylet azon ügyeit, melyek kizárólag nem a közgyülésnek vannak fentartva, elintézi;
i) az év lefolytával az ügykezelésről számol.
25. §. Az egyleti választmánynak kötelessége minden három hónapban legalább egyszer ülést tartani, ha csak oly ügy nem merül föl, mely azonnali elintézést kiván.
A választmányt az elnök vagy helyettese hivja össze; határozatait absolut szótöbbséggel és legalább hat választmányi tag jelenlétében hozza. Szavazategyenlőség esetén az elnök szava dönt.
A választmány határozatai ellen a fellebbezés a közgyüléshez történik.
26. §. Az egyleti elnök (akadályoztatása esetén helyettese) képviseli az egyletet hatóságok és harmadik személyek előtt, őrködik a pénzek kezelése fölött, végrehajtja a közgyülés és a választmány határozatait, a köz- és választmányi üléseken elnököl, az egylet által kibocsátott iratokat és okmányokat – a jegyző vagy főpénztárnok ellenjegyzése mellett – aláirja, az egyleti választmány rendkivüli üléseit egybehivja s végre a választmányi üléseken a sorrendet megállapitja.
27. §. A főpénztárnok tudomásul veszi a tagok belépése-, megbetegedése-, felgyógyulása- és kilépéséről szóló jelentéseket, az alapszabályilag meghatározott segélyzéseket kifizeti, az egyleti vagyon fölszámolását illető tárgyalásokat elintézi, az elutazó tagok bizonyitványait kiállitja, a rendes és tiszteletbeli tagok állományi könyvét vezeti.
Müködéséről a választmány felelős.
A főpénztárnok a fennebb emlitetteken kivül tartozik még az átvett pénzeket pontosan és a pénztárak szerint elkülönitve kezelni, a pénzek gyümölcsöző elhelyezéséről az elnökkel egyetértve gondoskodni, a kiadásokra szükségeltető pénzt vevény mellett kiszolgáltatni, a félévenkint tartandó közgyülésre kimutatást késziteni és azt a tagok közt köröztetni.
28. §. Az ellenőrnek kötelessége az egyleti pénzek elhelyezéséről magának biztos tudomást szerezni, a befolyt összegekről és a kiadásokról szóló kimutatást ellenőrizni, és minden hiányt a választmánynak bejelenteni.
29. §. A jegyző a köz- és választmányi gyüléseken a jegyzőkönyvet vezeti, az egylet által kibocsátott irományokat szerkeszti.
30. §. A könyvtárnok teendőihez tartozik: az egylet könyveiről és folyóiratairól, valamint ezek kikölcsönözéséről és visszaszolgáltatásáról jegyzéket vezetni.
31. §. Minden nyomda tagjai üzleti pénztárnokot választanak, ki a tagok heti járulékait beszedi és a főpénztárnoknak átszolgáltatja, a tagok létszáma fölött pedig jegyzéket vezet.

IV. Választott biróság.
32. §. Vitás kérdésekben, a mennyiben általuk egyleti ügyek érintetnének s ilyenek a választmány és az egyleti tagok, vagy csupán az utóbbiak között felmerülnének, választott biróság itél. – E választott biróság alakulására nézve az 1868. évi LIV. t. cz. 9. §. 5. fejezete szolgáland zsinórmértékül.

V. A gyülések.
33. §. A közgyülés illetékességének, mely közgyülésre a választmány által az összes rendes és tiszteletbeli tagok meghivatnak, a következők vannak fentartva:
a) a tisztviselők és a választmány megválasztása;
b) a három számvizsgáló megválasztása;
c) a lefolyt év számláinak megvizsgálása;
d) a választmánynak az egyleti orvossal kötött szerződési viszonyok helybenhagyása;
e) az egyleti tagok által havonként fizetendő járulékok és a különféle segélyzések magasságának meghatározása;
f ) az egylet vagyonának gyümölcsöző elhelyezése fölött alapelvek megállapitása;
g) kölcsönfelvételeknek helybenhagyása;
h) az egyleti választmány határozata elleni felebbezés eldöntése;
i) az alapszabályok megváltoztatása;
k) az egylet feloszlatása.
34. §. Rendes közgyülések évenkint kétszer tartatnak: az uj év második vasárnapján, melyen a tisztviselők ujonnan választatnak, és julius második vasárnapján; a gyülés napja a tagokkal rendes meghivók által 14 nappal előbb tudatandó. A rendes, valamint a netán szükségeltető rendkivüli közgyülések a választmány által hivatnak össze
A közgyülés csak azon esetben határozatképes, ha azon a tagok ⅔-a jelen van.
A jegyzőkönyv az elnök vagy alelnök s a jegyző által aláirandó, s a közgyülés által kiküldött két tag által hitelesitendő.
Ha az első izben összehitt közgyülés, a tagok ⅔-ának meg nem jelenése miatt meg nem tartható, 8 napra egy ujabb közgyülés hivandó egybe, mely a megjelent tagok számára való tekintet nélkül határoz.
Tiz egyleti tag irásbeli kivánatára – a tárgyalandó ügy megnevezésével – a választmány egy hét alatt tartozik rendkivüli közgyülést egybehivni.
Ezenkivül az önképző osztály tart minden három hónapban gyüléseket, melyeken a közgyülés elé nem tartozó összes ügyek elintéztetnek.
A választás és határozathozatal – a 39. §-ban előrelátott esetek kivételével – szavazattöbbséggel történik.
A szólási és választási jog csakis személyesen gyakoroltathatik.
35. §. Inditványok a közgyülésen ugy a választmány, mint az egyes egyleti tagok által tétethetnek; ez utóbbiak azonban tartoznak inditványaikat – ha azok fontosabb ügyekre vonatkoznak – 8 nappal a közgyülés megtartása előtt a választmánynak irásban benyujtani, mely az egyleti tagokat erről körözvény utján értesiti.
36. §. A közgyülés által választott számvizsgálók a félévi számadásokat megvizsgálják és két hét lefolyása alatt azok állásáról az egyleti tagoknak jelentést tesznek; ha a számadásokat rendben nem találták, rendkivüli közgyülés egybehivását inditványozhatják, melyet a választmány legfeljebb két hét alatt összehivni tartozik.

Közös kiadások.
37. §. Az egyleti lakbér és a nyomtatványokra szükségeltető kiadások mindkét pénztárból közösen fedezendők, és pedig az önképzői szakosztály részéről 75% részben és a betegsegélyző pénztár részéről 25% részben.

Az egylet föloszlása.
38. §. Az egylet föloszlatása csakis rendkivüli közgyülésben emeltethetik határozattá, melyre minden tag külön meghivandó. A föloszlás érvényesen csak ugy határoztathatik el, ha a gyülésen az összes egyleti tagoknak legalább ¾-része jelen van és a jelenlévők ¾-ede a föloszlás mellett szavaz.
39. §. Az egylet föloszlása esetén az egyleti vagyon a „debreczeni első takarékpénztárba” helyezendő el, egy főnökök és segédekből álló egyenlő számu bizottság ellenőrzése mellett, mely bizottság minden évben számadást tesz és ujra választatik.
40. §. A létező vagyon a tagok közt szét nem osztható. Ha 10 év alatt a debreczeni szaktársak ¾ részének beleegyezése s a hatóság engedélye mellett ily czélu egylet nem alakulna, ez esetben az egylet vagyona a rokkant könyvnyomdászok és betűöntők alapitványául szolgáland.

Általános határozatok.
I. Az egylet czélja főkép a humanitás gyakorlása, t. i. betegek- és a keresztülutazók gyámolitása lévén, ezen czél az alapszabályok esetleges megváltoztatásával meg nem változtatható. – Ezen határozat mellőzésével az egylet fölbontottnak tekintetendő és ezen esetben a 40. §. lép életbe.
II. Tagok kizárásának – a 9. §-ban emlitett okokon kivül – más esetben helye nincs.
III. Ha az egylet az ezen alapszabályokban meghatározott czélját és eljárását, illetőleg hatáskörét meg nem tartaná, a magyar királyi kormány által a nagyméltóságu magyar királyi belügyminiszter urtól 1875. évi május hó 2-án 1508. szám alatt kibocsátott szabályrendelet értelmében, – a mennyiben az egylet további müködésének folytatása által az állam vagy az egyleti tagok vagyoni érdeke veszélyeztetnék, haladéktalanul felfüggesztetik és a felfüggesztés után elrendelt szabályos vizsgálat eredményéhez képest végleg föl is oszlattatik, vagy esetleg az alapszabályok legpontosabb megtartására, különbeni föloszlatás terhe alatt köteleztetik.
Minden az alapszabályok módositására vagy az egylet föloszlatására és az egyleti vagyon hovaforditására czélzó közgyülési határozatok, foganatositásuk előtt a nagy méltóságu magy. kir. belügyminisztériumhoz terjesztendők föl.
Kelt Debreczenben, 1881. martius 6-án.

Hegedüs István m. k.                                                                                     Frics József m. k.
 egyl. alelnök.                                                                                                   egyl. elnök.
Kenderessi Lajos m. k.
egyl. jegyző.
Ember Lajos m. k.                                                                                      Furman Lajos m. k.
Török Ferencz m. k.
választmányi tagok.

21,545. szám.
Látta a magyar királyi belügyminister.
      Buda-Pesten 1881. évi május hó 8-án.

a minister helyett:
Prónay József
államtitkár.