EMLÉKKÖNYV 
HAT NYOMDÁSZ JUBILEUMÁRA 
TEVÉKENYSÉGÜK ÖTVENEDIK ESZTENDEJÉBEN

KIADJA A STEPHANEUM NYOMDA R.T.
BUDAPEST, 1929.
Az intézet nyomása.
Nyomda igazgató: Kohl F.

A STEPHANEUM-NYOMDA IGAZGATÓSÁGA
ELHATÁROZTA, HOGY A MUNKA ELISMERÉSÉÜL
DEZSÓ FERENC – HEVERDLE KÁROLY – KRAK ANDRÁS – 
LUNCZ MIHÁLY – TOMASEK GÉZA – WENISCH GYULA
ÖTVENÉVES MUNKÁSSÁGA
ALKALMÁBÓL ÖSSZEGYŰJTI AZ ÜNNEPELTEK FÉNYKÉPEIT
ÉS EBBEN AZ ALBUMBAN MEGÖRÖKITI
a becsületes munkás és munkaadó összefogásának jelképét.

A MUNKA szent; szentségéből bőséges harmat száll vissza a becsületesen munkálkodóra s a veríték keresztvizében szenteli meg egész valóját; ezért tehát a munkát tisztelni kell, de tisztelni kell a munkást is, mert ha őt becsüljük, valójában a munkát tiszteljük benne.
Minél többet dolgozott valaki, annál hasznosabb, becsületesebb tagja a társadalomnak, annál inkább rászolgált az elismerésre, tekintet nélkül arra, hogy munkaviszonyában milyen helyet töltött be. Mert nem az vált becsületére, amit dolgoznia kellett, hanem az, ahogyan elvégezte azt, ami helyzeténél fogva a munkában osztályrészéül jutott.
A munka rendjében több olyan fixpont van, amely nélkül sem a munkaadó, sem a munkás meg nem állhat; de valamennyi között első helyen áll a kölcsönös hűség. Minél hosszabb tehát az együttműködés a munkás és munkaadó között, annál valószinűbb, hogy ez a kölcsönös hűség megvolt és annál biztosabb, hogy a munkás becsülettel dolgozott.
De a hosszú élet Isten kegyelmének ajándéka. Az Ő áldása kísérte a jubilánsokat, amikor az esztendők mulandósága között családot alapítottak, gyermekeiket a társadalom hasznos tagjaivá nevelték és amikor munkásságuk babérral átfont félszázados határoszlopára jó egészségben tekinthetnek.
Ime, ezek a boldogító momentumok a munka harmóniájának fölemelő tanubizonyságai.
Ez az album ennek a hosszú időn át való hűséges együttműködésnek szimboluma, amely nemcsak arra hivatott, hogy kifelé tüntessen, hanem egyúttal biztató igéret az ifjabb generáció felé, amelyet harmónikus munkára akar összehangolni.
Midőn tehát a nyomda igazgatósága mélységes elismeréséül átnyujtja ezt az albumot a történelemnek, egyben megállítja egy pillanatra az ünnepeltek munkatársait s kéri őket, 
emeljenek kalapot a magyar kultura szolgálatában eltöltött hat félszázad verítéke előtt,
mely ott gyöngyözik nesztoraik homlokán.

Isten éltesse az ünnepelteket!
1929 július 6.
A Stephaneum-nyomda igazgatósága.

Munkáséveitek ó mily dicsők, szépek,
Minden testvérlélek babért hint elétek!

DEZSÓ FERENC	LUNCZ MIHÁLY	
HEVERDLE KÁROLY	TOMASEK GÉZA	
KRAK ANDRÁS	WENISCH GYULA 	
NYOMDÁSZSÁGÁNAK 
FÉLSZÁZADOS JUBILEUMA
1879–1929

DEZSÓ FERENC 
KORREKTOR
Született 1863-ban Németszárcsán. Tanult Becskereken, 1875–1880-ig a Pleitz F. P.-féle nyomdában. Fiatal korában Budapesten, Bécsben, Winterbergben, Linzben, Kottbusban és Troppauban dolgozott. 1888-ban Becskereken mint társ nyomdát nyitott, ez azonban csakhamar a Pleitz-cég birtokába jutott, ahová mint művezető került vissza. A 90-es években Budapest számos nyomdájában dolgozott. 1899-ben került először a Stephaneumba; innen 1900-ban Temesvárra, a Délmagyarországi nyomdába ment művezetőnek. 1904 elején ismét Budapestre jött s ez idő óta a Stephaneum-nyomda állandó alkalmazottja.

HEVERDLE KÁROLY 
KORREKTOR
Született 1862-ben Budapesten. Tanult a Franklin-nyomdában, 1875–1879-ig. 1882-ben került a Hornyánszky-nyomdába, majd a Szigeti-nyomdában, Wodianernél, a komáromi Ziegler-nyomdában, Légrádynál, Brózsa Ottónál, a Budapesti Hirlapnál, az Országgyűlési Értesítő nyomdájában, végül az Athenaeumban dolgozott. 1899 óta a Stephaneum-nyomda állandó alkalmazottja.

KRAK ANDRÁS 
BETŰSZEDŐ
Született 1864-ben Budapesten. Az Athenaeumban tanult 1879–1883-ig. Felszabadulása után gyalogosan bejárta Ausztriát s visszatérve rövid ideig Kaposvárott dolgozott. Budapesten a Márkus-nyomdában, majd Légrádynál állt alkalmazásban. 1889-ben önállósította magát. Később fölhagyott az üzlettel s ismét külföldi útra ment; Svájcon keresztül eljutott Párisig. Visszatérve a Corvinban, Boruthnál, az O. É. nyomdájában, a Werbőczy-nyomdában, Rózsánál, a Pátriában, a Stephaneumban, az Athenaeumban, a Globusban dolgozott. 1906 óta a Stephaneum alkalmazottja.

LUNCZ MIHÁLY 
BETŰSZEDŐ
Született 1861-ben Óbessenyőn. Tanult Temesvárott 1877–1880-ig a Foerk G. Károly-féle nyomdában. 1881-ben jött Budapestre s itt Rudnyánszky Antónia nyomdájában nyert alkalmazást. Innen Bécsbe ment, de családi ügyek következtében csakhamar visszakerült Budapestre. Itt több nyomdában dolgozott: a Franklin-Társulatnál, a Hungáriában, Neumayernél, a «Magyar Hirlap»-nál, a Székesfővárosi házinyomdában, az «Egyetértés»-nél, majd ismét Neumayernél, a Globusban a «Magyar Állam»-nál és végül a Pester Lloyd-nál. A Stephaneum-nyomdába először 1904-ben, másodszor 1924-ben lépett be.

TOMASEK GÉZA 
KORREKTOR
Született 1860. évben Nagyszombatban. Tanult 1874–1878-ig az Athenaeumban, ahol 1887-ig dolgozott. Majd a Hornyánszky-, Rózsa Kálmán-, Birkholz-cégeknél és a Pallasban volt alkalmazásban. Az 1889. évben az Országgyűlési Értesítő nyomdájában foglalatoskodott, ahol a későbbi időkben a «Magyar Ujság»-ot és a «Magyar Estilap»-ot, majd az Athenaeumban a «Magyar Ujság»-ot s 1906-ban a Globusban a «Független Hirlap»-ot tördelte. 1921-ben másodszor került a Stephaneumba s azóta állandóan itt dolgozik.

WENISCH GYULA 
BETŰSZEDŐ
Született Budapesten, 1866-ban. Mesterségét az Athenaeumban tanulta, 1879–1882-ig. Felszabadulása után – szakismereteinek gyarapítására törekedve s a tanulniakarás becsvágyától ösztönöztetve – gyalogosan nekivágott a nagyvilágnak. Bejárta Ausztriát (rövid ideig Bozenben dolgozott), Németországot, Olaszország több városát, Svájcot, Dániát stb. – 1889-ben került vissza Budapestre, ahol több nagy nyomdában foglalatoskodott. 1899 óta a Stephaneumban dolgozik.