JUBILEUMI ÜNNEPÉLY
1940 SZEPTEMBER HÓ 21

A Stephaneum-nyomda és könyvkiadó, 
a Szent István-Társulat egyesített üzemei R. T. 
nyomdaszakosztályának személyzete
Bujnovszky Nándor, Rames Jaroslav, 
Engelhardt Károly, Vitéz Károly, Wörner Gyula
szaktársaknak, mint a munka nesztorainak, 
félszázados munkásságuk emlékére
Jubileumi ünnepélyt
rendez. 
Ez alkalomból egybegyűjtötte az ünnepeltek fényképeit, 
s azokat ebben az Albumban megörökítette.

Budapest, 1940 szeptember 21.

JUBILEUMI ÜDVÖZLET
Kik a szellem kincseinek gúláihoz
Hordtátok a betűt egy félszázadon át,
Álljatok meg egy rövid pihenőre,
S ne halljátok a gépek dübörgő zaját.
Nézzetek vissza a megtett hosszú útra,
Mit derűs napon s viharban jártatok,
S ne kérdezzétek, mit adott az élet
Mindabból, mit bízó lélekkel vártatok...
Hisz az ötvenéves szorgos munkátoknak
Az jelenti igazi értékét, becsét,
Hogy névtelenül bár, de lángoló hittel
Élesztgettétek a kultúra mécsesét.
...E szerény és csendes ünnepi keretben
Elfelejtjük mi is sorsunknak sok baját,
S egy vajúdó világ hajnalán köszöntjük
A teremtő munkának minden bajnokát!
Varsányi Géza

Nem adósa a sorsnak semmivel,
aki mindent a nagy úton hagyott!

AZ ÚRNAK 1890-IK ÉVÉBEN, a nyomdászat feltalálásának 450. esztendejében hat ifjú levente kopogtatott Gutenberg nagymesterünk szentélyének ajtaján, bebocsátást kérve a műtársaktól.
Azóta egy félszázad pergett le az idő homokóráján, s e hat szeretett munkástársunk elérkezett nyomdászságának 50 éves jubileumához, ahhoz a hatalmas határkőhöz, amely mellett csak a kiválasztottak haladhatnak el.
Ha gondolatban visszaszállunk a multba, bizony fel-felbukkannak az emlékezés ködéből azok a kedves jó ismerősök, barátok, munkatársak, akik telve reménységgel és ifjúi lelkesedéssel, Veletek együtt indultak el az Élet nagy útjára, de - sajnos - a sors akaratából félúton kidőltek a sorból.
Ti szeretettjei a Gondviselésnek, nektek megadatott, hogy részben egészségben és az öregség nyugodt derűjével rövid pihenőt tartsatok a félszázadot jelentő határkő mellett.
Tudjuk jól, hogy a megtett nagy út nem volt mindenütt sima, azt is tudjuk, hogy a Gond és Megalkuvás göröngyös útjain csak nagyritkán szegődött egyik vagy másik vándor mellé a szerencse, mégis állítjuk, hogy a Ti munkáséletetek áldott volt, mert megszentelte azt a munka verítéke.
A mai nagy ünnep, amely a Ti aranyünnepetek, megtanít arra, hogy a munka tisztességet és becsületet jelent. Hisz mindaz, ami szép és értékes e földön, a tisztes munka eredménye.
Ti is becsületes munkátokkal vívtátok ki azt a nagy szeretetet és mérhetetlen megbecsülést, amellyel körülvesz benneteket a kollegák nagy sokasága.
Ötven esztendő! Egy félszázad!
Ez a hosszú munkálkodás egymaga is nagy tiszteletet parancsol, különösen, ha telve van a közért, az ifjú nyomdászgenerációért való önzetlen és feláldozó munkával, a szív, a lélek és a megértés sok szép megnyilatkozásával.
Aki a Ti csodálatosan szép életfolyástokat nagy vonásokban megismerte, az megilletődve áll a mostani jubileum mesgyéjén, s gyöngének találja a szó és a toll erejét, hogy munkástársaitok érzéseit a maga valóságában híven tolmácsolhassa.
S ha a komoly szaktudásnak, a fáradhatatlan munkálkodásnak, a szigorú kötelességtudásnak és az ernyedetlen áldozatkészségnek klasszikus példát akarunk állítani, erre, kedves jubilánsaink, Ti vagytok a legérdemesebbek!
Most pedig, amikor szívből köszöntünk titeket, a munka arany glóriásait, esdve kérjük az egek Urát, akinek kegyelméből elérkeztetek e szép ünnepnaphoz, adja meg, hogy éltetek hátralevő napjai még igen sokáig a legjobb erőben és egészségben teljenek el!
Testvéri szeretetünk és nagyrabecsülésünk pedig feledtesse el a mult nehéz bajait, s aranyozza be éltetek alkonyát!
B. J.

Aki egy félszázadon át serényen dolgozott,
betöltötte hivatását.

Emlékül
hat szaktársnak a szakmánál eltöltött munkálkodásuk
ötvenéves jubileuma
alkalmából

BUJNOVSZKY NÁNDOR
1890–1940

1875 október hó 18-án Budapesten született. Iskoláinak elvégzése után 1890-ben a Brózsa Ottó-féle műintézet szerződtette szedőtanoncnak, s ott négy esztendeig tanult. Felszabadulása után tanulóhelyén még hat évig dolgozott. 1900-ban a Stephaneum-nyomda és könyvkiadó, a Szent István-Társulat egyesített üzemei R.-T.-nál talál elhelyezkedést: mint akcidens-szedő, tördelő és osztályvezető működött. 1938 óta mint helyettes művezető, majd 1940-től mint a szedőosztály művezetője tölti be munkakörét.

ENGELHARDT KÁROLY
1890–1940

Született 1874-ben Budapesten. Iskoláinak elvégzése után a betűöntést a Pallas Irodalmi és Nyomdai R.-T.-nál tanulta. Felszabadulása után a Riegler Ede R.-T., valamint az Athenaeum Irodalmi és Nyomdai R.-T.-nál dolgozott, innen visszatérve a Pallas Irodalmi és Nyomdai R.-T.-hoz, onnan a Franklin-Társulat, majd a Wodianer F. és Fiai-nyomdába került. 1909-ben lépett be a Stephaneum-nyomda és könyvkiadó, a Szent István-Társulat egyesített üzemei R.-T.-hoz, s ott ma is közmegelégedésre dolgozik.

KÁPUSZTA KÁROLY
1890–1940

Született 1876-ban Budapesten. Iskoláinak elvégzése után Fanda József nyomdájába szerződött tanoncnak. Tanulóéveit a Buschmann Ferenc-nyomdában fejezte be. Felszabadulása után a Kunosy Vilmos és Fia-, Neumayer Ede-nyomdákban vállalt munkát, majd ismét tanítómesterénél dolgozott, innen a Légrády Testvérekhez került, onnan 1900-ban a Stephaneum-nyomda és könyvkiadó, a Szent István-Társulat egyesített üzemei R.-T.-hoz lépett be, s ott ma is mint tördelő tevékenyen munkálkodik.

RAMES JAROSLAV
1890–1940

Született 1876-ban Budapesten. Iskoláinak elvégzése után a Kunosy Vilmos és Fia-nyomdában tanulta a betűszedést. Felszabadulása után Eperjesre ment, onnan ismét Budapestre jött és a Károlyi-nyomdában, Riegler József Ede R.-T.-nál, Pátria Irodalmi és Nyomdai R.-T.-nál vállalt munkát. 1921-ben lépett be a Stephaneum-nyomda és könyvkiadó, a Szent István-Társulat egyesített üzemei R.-T.-hoz, s ott rövidebb megszakításokkal mint betűszedő végzi munkáját.

VITÉZ BERTALAN
1890–1940

Született 1875-ben Egerben. Iskoláinak elvégzése után a nyomdászmesterséget az Egri Érseki Líceum-nyomdában tanulta ki. Felszabadulása után az Országgyűlési Értesítő-, M. kir. Tud. Egyetem-, valamint a Rózsa Kálmán és neje nyomdában, majd ismét szülővárosában vállalt munkát, amidőn pedig innen eltávozott, több vidéki városban dolgozott. Visszatérve a fővárosba, 1907-ben lépett be a Stephaneum-nyomda és könyvkiadó, a Szent István-Társulat egyesített üzemei R.-T.-hoz, s ott ma is mint korrektor tölti be helyét.

WÖRNER GYULA
1890–1940

Született 1875-ben Komáromban. Iskoláinak elvégzése után szülővárosában, a Rónai Frigyes-nyomdában tanult. Onnan Budapestre jött és az „Alkotmány” c. politikai napilapnál, majd a Wodianer F. és Fiai nyomdájában dolgozott. Ezután 1899-ben került elsőízben a Stephaneum-nyomda és könyvkiadó, a Szent István-Társulat egyesített üzemei R.-T.-hoz; majd a Pátria Irodalmi és Nyomdai R.-T.-nál, Pécsett 9 évig, utána a Franklin-Társulatnál dolgozott. 1932-ben ismét a Stephaneumba lépett be, s ott mint betűszedő van alkalmazva.

Ne bántson testvérek, ha aratástok
jól fizető termést nem hozott.
Hogy a sors is csak morzsát juttat annak,
aki ötven évig dolgozott.

Most hogy végiglapoztuk ez Albumot, azt kívánjuk nektek, kedves szaktársak, hogy ezen az ünnepségen érezzétek jól magatokat és vegyétek tőlünk szívesen ezt a csekélységet, amit szeretetünk összehozott.
Ha földi kincset nem is tudunk adni, de elhoztuk szívünk egész kincsesházát.

Az Isten áldjon, az Isten éltessen titeket!
A Stephaneum személyzete.