EMLÉKFÜZET
A MAGYARORSZÁGI 
KÖNYVNYOMDÁSZOK ÉS BETÜÖNTŐK 
JÓTÉKONYSÁGI KÖRÉNEK
TIZ ÉVES FENNÁLLÁSA
ALKALMÁBÓL.

BUDAPEST 1892
GUTENBERG KÖNYVNYOMDAI VÁLLALAT
GYÁR-UTCZA 31.

Prológ
a Magyarországi Könyvnyomdászok és Betüöntők Jótékonysági Köre 
10 éves fenállásának ünnepélyére.
Irta: Ábrányi Emil. – Szavalta: Deutsch Albert.

Harczolni, győzni van sokféle tábor,
De legdicsőbb a szellem tábora,
Van fegyver is száz, hóditásra képes,
De túltesz rajtuk a betűk sora.
Fegyver nyomában átok és sötétség,
Szurony nyomában vér-tenger fakad,
De a betűcskék napként tündökölnek
S ujjá teremtik a világokat!
Oh! kis betűk! Hatalmatok milyen nagy!
Munkátok mily gyors és mily végtelen!
Apró korallból óriás sziget lesz,
Apró betűkből uj korszak terem;
Uj korszak, mely jobb és nagyobb a multnál,
Mely sas-szárnyakkal a magasba vág,
Melyben lehull a lélek láncza végre
És igazán szabad lesz a világ.
Jön szebb idő még – és e szebb jövőért,
Mely messze nincs már, tűrni érdemes –
Hol értéket veszt a sáppadt arany mind,
És nem az ércz, de szívünk lesz nemes.
Hol nem lesz bíbor, ám rongyot se láthatsz,
Hol százezer hajléktalan szegény
Egyes dobzódók palotája mellett
Nem fog megfagyni árok fenekén!
Ez lesz a kor, mely rombolás helyett majd
Alkotni, védni, lelkesítni fog;
Ez lesz a kor, hol undort kelt a dicsvágy,
S a jók, szelidek lesznek a nagyok.
Ez lesz a század, mely megvetve néz el
A czímek, rangok, ékkövek sokán,
S csak egy gyöngy lesz, mely tündökölni fog még:
A veriték a munkás homlokán.
Ti hozzátok meg ezt a szép jövendőt
Fáradhatatlan, buzgó emberek,
Kik éjjel-nappal kormos műhelyekben
A kis betűt rakjátok, öntitek!
Szent templomok e műhelyek előttem,
Mert innen árad milliókra ki
A legszebb fény: a haladás világa!
S e templomnak ti vagytok papjai!
Ne féljetek! Ha megjön majd e szebb kor,
Munkátokért gazdag jutalmat ád.
Az emberek nagy testvér-egyletében
Ott lész te is, ólom-betűs család.
Bajban segítve, jóban osztakozva,
Szemedből öntöd hála-könnyedet,
S ki annyiszor dolgoztál más javára:
A termésnél majd díjadat szeded!
A míg e kor, mint fölkelő nap, eljön,
Egymást segítve összetartsatok!
Van mindenütt s van ott is, hol ti éltek,
Inséges özvegy, síró árva sok.
Védjétek őket, mint eddig, szeretve,
Oszlassatok szét gyászt és könnyeket.
Tiétek lesz, munkásoké, e szép föld,
De nektek ők megszerzik az eget!

1882–1892
A Magyarországi Könyvnyomdászok és Betüöntők Jótékonysági Köre tíz éves fennállásának jubileumát rendező bizottság barátságos felszólításának engedve, mint a fentemlített kör egyik igénytelen tagja, szivesen vállalkoztam tíz éves történetének nagy vonásokban való megirására.
Mint sok más életrevaló és hasznos intézményünk, úgy a Jótékonysági Kör alapításának magasztos eszméje is a szedőszekrény előtt szülemlett; az élet terhes gondjai közepette néhány nemesszívű és fenkölt gondolkozású szaktársunk megértve a kor intő szózatát, szerény anyagi viszonyaink szem előtt tartásával, elhatározta egy oly egyesület létesítését, a mely hivatva legyen a sorainkban, sajnos, oly gyakran fellépő nyomort és szegénységet lehetőleg enyhíteni.
E derék szaktársak, kiknek agyában a jótékonyságot gyakorló egyesület eszméje megvillant: Balázs Károly, Bauer J. M., Guth Hermann, Mayer Sándor és Schivánovits Adolf voltak.
Az eszmét szaktársaink nagy része örömmel fogadta és csakhamar előkészítő bizottság alakúlt, a mely az alapszabályokat kidolgozta és a belügyminiszterhez felterjesztette és ezzel a ténykedéssel a »Budapesti Könyvnyomdászok és Betüöntők Jótékonysági Köré«-nek alapját megvetette.
Az előkészítő bizottság ezután felszólította a budapesti könyvnyomdai személyzeteket bizalmi férfiak választására; a megválasztottak 1882. évi junius 11-én tartották első ülésüket. Az egybegyültek Balázs Károlyt, mint a kör egyik buzgó létesítőjét, ideigl. elnöknek, Botsák Ferenczet pedig ideigl. jegyzőnek választották.
Balázs Károly ideigl. elnök bejelenté az ülésnek, hogy az előkészítő bizottság által kidolgozott alapszabályok már hat hete felterjesztettek a belügyminiszterhez, de még mindeddig a jóváhagyási záradékkal nem láttattak el; mivel azonban a törvényesen előirt harmincz napi várakozási idő lejárt, indítványozza, hogy a Jótékonysági Kör megalakultnak nyilváníttassék ki; ez indítvány általános helyesléssel fogadtatván, az alakuló gyülés megtartása 1882. junius 25-ikére lett kitűzve.
Az alakuló gyülésen Balázs Károly ideigl. elnök kijelentette, hogy az alapszabályok jelentéktelen módosításokkal a belügyminisztertől visszakerültek. Tanay József és Bauer J. M. – a kik előadókként működtek – buzdító szavak kiséretében ecsetelték az immár megalakúlt »Budapesti Könyvnyomdászok és Betüöntők Jótékonysági Köré«-nek magasztos és emberbaráti czéljait és előadásuk végeztével kinyilvánították, hogy a kör 1882. évi julius 1-én fogja tényleges működését megkezdeni. Ideigl. elnök a gyűlés folyamán konstatálja, hogy a körnek ez idő szerint 444 tagja van.
Tanay József indítványára az alakuló gyülés közfelkiáltással Bródy Sándort elnöknek, Guth Albertet pénztárnoknak, Botsák Ferenczet jegyzőnek, Balázs Károlyt ellenőrnek, Bauer J. M. és Kozl Sándort biráló bizotts. tagoknak választotta meg.
A választási aktus után az alakuló gyülés Guth Albert, Schweiger Mór és Skrabal Ede tagokat – a kik a kör alakítása körüli előmunkálatokban szintén tevékeny részt vettek – küldötte ki Bródy Sándor úrhoz, tudatni vele a gyülés egyhangú elhatározását, a melynek értelmében a kör elnökévé választatott és egyúttal felkérni őt e tisztség elfogadására. Bródy Sándor úr a felajánlott elnöki tisztet, tekintettel a kör humanisztikus tendentiájára, kész-örömest elfogadván, a kiküldöttek kiséretében nyomban megjelent az alakuló gyülésen és a nagy számban egybegyültek harsány éljenzése közepette köszönő szavak előrebocsátásával elfoglalta az elnöki széket.
Az elnök tevékeny és hasznos működését 50 frt adományozásával kezdette meg, mely adomány jelenleg is a kör törzstőkéjét képezi.
A Jótékonysági Kör első nagyobb mérvű tevékenykedését 1882. év karácsonyán fejtette ki.
A karácsonyfa-ünnepélyt – a mely a nyomdász-árváknak ruhaneműekkel s lábbeliekkel való ellátásából és azok megvendégeléséből állott – a fentemlített év karácsonyáig évek óta a budai »Typographia« dalkör rendezte elismerésre méltó emberbaráti szeretettel és buzgósággal.
A derék »Typographia« dalkör nemcsak a karácsonyfa-ünnepély további rendezését engedte át a Jótékonysági Körnek, hanem kollegiális szeretetreméltóságában még azt is megcselekedte, hogy az elmult évről fenmaradt 74 frtot kitevő karácsonyfa-alapját is készségesen átengedte a körnek.
A kör által rendezett első karácsonyfa-ünnepélyen 33 nyomdászárva lett felruházva és megvendégelve; az ünnepi beszédet ez alkalommal Bródy Sándor elnök mondotta.
1883. év január havában fordulópont állott be a kör életében, a mennyiben az alapszabályok a belügyminiszter által helybenhagyattak.
Az első rendes évi közgyülés 1883. évi február 25-én tartatott meg, a melyen a tagok osztatlan bizalma újolag Bródy Sándort ruházta fel az elnöki tisztséggel; Balázs Károly pénztárnoknak, Záhonyi Alajos ellenőrnek, Fuchs Antal jegyzőnek, Schweiger Mór és Mussil Alajos pedig biráló bizotts. tagoknak választattak meg.
Akkori viszonyaink jellemzésére nem találom feleslegesnek, mint egy korrajzi adalékot megemlíteni, hogy e közgyülés többek közt azt a határozatot is hozta, miszerint az eddigelé német nyelven szerkesztett jegyzőkönyvek ezután magyarúl vezettessenek.
Ez év ápril havában a kör jól látogatott és kitünően sikerült alapító-ünnepélyét tartotta; karácsonyfa-ünnepélyén pedig 35 nyomdász-árvát ruházott fel tetőtől talpig és vendégelt meg; a segélyre szorult szaktársak és özvegyek istápolása sem kerülte ki figyelmét és a segélyezettek száma megközelítette a százat.
A második rendes évi közgyülés ismét Bródy Sándort választotta meg elnöknek; Steiner Adolf pénztárnoknak, Brózsa Ottó ellenőrnek választatott, a többi tisztviselők pedig a régiek maradtak. A tagok száma 900-ra szaporodott. Márczius havában hangversennyel egybekötött tánczmulatság, októberben pedig szüretelési ünnepély rendeztetett; karácsony első napján megtartatott az immár rendszeresített karácsonyfa-ünnepély, a melyen 42 nyomdász-árva részesült a kör által nyujtott jótéteményekben; az árvák felruházására 397 frtot fordítottak, az év folyamán nyujtott segélyezések pedig 513 frt 50 krt tettek ki.
A harmadik rendes évi közgyülés most már harmadízben tüntette ki Bródy Sándor elnököt bizalmával és a többi tisztviselőket is – az ellenőr kivételével, a mely tisztség Nitsch Alajosra ruháztatott – újra megválasztotta. Ez év folyamán nagyszabású mulatság rendeztetett, a mely nemcsak anyagilag volt kielégítő, hanem erkölcsileg is öregbítette a kör jó hírnevét. A karácsonyi ünnepélyen 44 árvát láttak el ruházattal 390 frtnyi költséggel; az évi segélyezésekre 658 frt lett kiutalványozva.
A negyedik rendes évi közgyülés megint Bródy Sándort választá elnöknek; e közgyülés választott első ízben alelnököt is Fuchs Antal személyében; Steiner Adolf újolag pénztárnoknak, Wellisch Ede jegyzőnek, Leitner Pál pedig ellenőrnek választattak. Ebben az évben nyári ünnepély tartatott. A karácsonyfa-ünnepélyen 40 árvát láttak el ruhaneművel, a költség 463 frt volt; évi segélyezésekre 604 frtot fordítottak.
Az ötödik körévben Bródy Sándor úr, a ki négy éven keresztül a tagok osztatlan bizalmától környezve, önzetlen buzgalommal vezette a körnek ügyeit, nem lévén többé megnyerhető az elnöki tisztség elfogadására, a közgyülés a volt elnök elévülhetetlen érdemeinek hálás elismerése mellett Fuchs Antalt választotta meg elnöknek; a többi tisztviselői állásokat is, kivéve a pénztárnoki tisztet, a mely ismét Steiner Adolf gondjaira bízatott, új emberek foglalták el, a mennyiben Láng L. József alelnöknek, Kohl Ferencz jegyzőnek és Grebenz Lajos ellenőrnek választattak. Ez évben, t. i. 1887. év január hó 15-én, tartatott meg a most már oly nagy közkedveltségnek örvendő első paraszt-bál. Az év nyarán hangversennyel egybekötött tánczmulatságot rendeztek.
E körév vége felé lopódzott be a tagok soraiba első ízben – bár csak mint az akkori zivataros idők egyik múló tüneménye – a visszavonás és torzsalkodás furiája, a mely megzavarta az addig e kör kebelében honolt egyetértést s csakis az akkori vezetőség tapintatos és mérséklettől vezérelt magatartásának tudható be, hogy ez incidens az 1887. október 23-ára összehivott rendkivüli közgyülésen minden komolyabb baj elkerülésével a tisztviselői kar leköszönése által szerencsésen befejeztetett.
Ugyane rendkivüli közgyülés Concha Károly urat választotta a kör elnökének; Balázs Károly alelnök, Steiner Adolf pénztárnok, Téri Sándor jegyző, Fodor Zsigmond ellenőr lett. A karácsonyfa-ünnepélyen 28 nyomdász-árva ruháztatott fel 354 frtnyi költséggel; az évi segélyezések 684 frt 50 krt vettek igénybe.
A hatodik rendes évi közgyülésen a tagok egyhangúlag ismét Concha Károly urat tisztelték meg a kör elnökségével, a többi tisztviselők, az alelnök kivételével, a ki helyett Schmiedl Sándor választatott meg, a régiek maradtak. A tagok száma még mindig 800–900 között váltakozott. A második paraszt-bál 1888. év január hó 15-én tartatott.
A rendes karácsonyfa-ünnepélyen kivül, melyen 34 árva lett felöltöztetve és megvendégelve, még augusztus hó 20-án is rendeztek egy nagy mulatságot.
Az árvák felruházása 405 frtba került; az évi segélyezésekre fordított összeg 813 frtot tett ki.
A hetedik rendes évi közgyülésen újolag a nagy népszerűségnek örvendő Concha Károly elnök úrban összpontosult a tagok bizalma; az alelnöki széket Neuhäusler Vilmos foglalta el, az ellenőri tisztet pedig Schönleitner Károlyra bízták, a pénztárnoki és jegyzői tisztség betöltésénél nem állott be változás. E körévben a tagok száma 1050-re emelkedett, a kik közül számos női tag is van. E közgyülésen határozatba ment az alapszabályok megváltoztatása és a kör országossá tétele.
A választmány és Téri Sándor ajánlatára az 1889-iki rendes évi közgyülés a kör emberbaráti czéljainak hathatós előmozdítása körül szerzett kiváló érdemeik elismeréseül Farkas-Hegyi Aranka, Hornyánszky Viktorné, Lincz-Jeney Anna, Pálmai Ilka és Splényi-Blaha Luiza báróné úrnőket, valamint Ábrányi Emil, Árvay Lipót, Árvay Ottó, Bródy Sándor, Brózsa Ottó, Buschmann Ferencz, Concha Károly, Davida Miklós dr., Evva Lajos, Engel György, Falk Zsigmond lovag, Fanda József, Fischer Ignácz, Hirsch Lipót, Hornyánszky Viktor, Jurányi Vilmos, Kálmán Mór, Kléh István, Kollmann Fülöp, Lincz József, Márkus Soma, Mendl István, Morzsányi Károly dr., Müller Ágoston, Münz Mór L., Neumayer Ede, Petsits Márk, Pulszky Ferencz, Pulszky Károly, id. Poldini Ede, Rákosi Jenő, Schlenker Samu, Schwarz Felix, Schweiger Mór, Schlesinger Sándor, Szalczer József és Tenczer Pál urakat a Budapesti Könyvnyomdászok és Betüöntők Jótékonysági Köre tiszteletbeli tagjaiul egyhangúlag megválasztotta.
A módosított alapszabályok felterjesztése után a vidéki szaktársak körlevél útján felhivattak a körbe való belépésre. – A harmadik paraszt-bál 1889. évi január 13-án tartatott meg. Szeptember hó 8-án ünnepély rendeztetett. – A karácsonyi ünnepélyen 35 árva ruháztatott fel, a mi 406 frtba került; az évi segélyezések 690 frtra rúgtak.
A nyolczadik rendes évi közgyülés Concha Károly urat, a kör igaz barátját és fáradhatatlan előharczosát, nagy lelkesedéssel újból elnöknek választá; Balázs Károly alelnöknek választatott, a többi tisztviselők a régiek maradtak. 1890. év márczius 1-én megtartatott a negyedik paraszt-bál; ugyane hó folyamán érkeztek vissza a belügyminiszterhez felterjesztett alapszabályok a jóváhagyási záradékkal ellátva.
A módosított alapszabályok értelmében a kör a »Magyarországi Könyvnyomdászok és Betüöntők Jótékonysági Köre« czímet vette fel és ezzel kapcsolatban működési terét az egész országra kiterjesztette. – Junius hó 1-én hangversennyel egybekötött tánczvigalom rendeztetett.
A vidéki szaktársakhoz intézett felhivásnak, melyben az immár országos jellegű körbe való tömeges belépésre felszólíttatnak, megvolt az a foganatja, hogy első sorban az összes aradi szaktársak, azután a temesváriak és kassaiak, továbbá a debreczeniek egy része a tagok soraiba felvétette magát.
Szabó Mihály és társai irásbeli kivánságára 1890. október 12-én rendkivüli közgyülés hivatott egybe, a mely az állítólag egynémely segélynyujtás körül felmerült visszásságot volt hivatva a vezetőség okadatolt felvilágosításának megadása után békésen elintézni. – A karácsonyfa-ünnepélyen 39 árva ruháztatott fel 472 frtnyi költséggel; segélyezésekre ez évben 1168 frt adatott ki.
A kilenczedik rendes évi közgyülés rendíthetlen bizalma ismét Concha Károly urat emelte az elnöki székre, alelnökül pedig Feldmann Mór választatott, a többi tisztviselők a régiek maradtak. Márczius hó 1-én tartatott meg az évről-évre fokozódó népszerűségnek örvendő ötödik paraszt-bál, ezen kivül a nyár folyamán nagy ünnepély rendeztetett. Ez év folyamán a győri, pécsi, esztergomi, szabadkai, soproni, nagy-kanizsai és magyar-óvári szaktársak egy része a tagok soraiba lépett. A karácsonyfa-ünnepélyen 47 árva ruháztatott fel, ezen kivül ez évben a vidéken tartózkodó árvák is élvezték a kör jótéteményét és ezeknek ruházat helyett pénz küldetett. A karácsonyfa-ünnepély költségei 680 frt erejéig vették igénybe a kör pénztárát; az előforduló segélyezésekre az év folyamán 856 frt adatott ki.
A tizedik rendes évi közgyülés az immár hatodízben megválasztott Concha Károly elnök és a másodízben megválasztott Feldmann Mór alelnök urakkal az élén a mult évi derék tisztviselői kart újra megbizta az ügyek vezetésével.
Ez év márczius hó 13-án tartatott a hatodik paraszt-bál, a melyet fesztelensége mellett még az a körülmény is emlékezetessé tesz, hogy ez volt az utolsó mulatság, a mely a régi polg. lövölde helyiségeiben megtartatott és e paraszt-bál változatos programmjának zárópontját a helyiség szétrombolásának megkezdése képezte.
A turócz-szent-mártoni szaktársak egy része a körbe lépett. Az 1892. évi közgyülésen a tagok száma 1178 volt.
Kedves kötelességet vélek teljesíteni, ha még megemlékezem a Jótékonysági Kör köszönetének és hálájának kiséretében mindazon nemesszívű adakozókról, a kik nagyobb pénzadománnyal, vagy egyéb módon voltak kegyesek a kör emberbaráti czéljait előmozdítani és ez által sok, nyomorban sínylődő szaktársnak, árvának és özvegynek nyomasztó sorsát enyhíteni.
Ime hadd következzék tehát mindazok díszes névsora, kiknek e philanthrópikus törekvések körül kiváló osztályrészük volt.
Bródy Sándor, Brózsa Ottó, Buschmann Ferencz, Concha Károly, Dolinay Gyula, Drottleff Rudolf, Davida Miklós dr., Falk Miksa dr., Falk Zsigmond lovag, Fanda József, Franklin társ. 1884. évi tak.-egyl., Hornyánszky Viktorné, Hornyánszky Viktor, Haraszthy József, Kálmán Mór, Klug Gyula, Könyvnyomdászok Társasköre, Lincz-Jeney Anna, Lincz József, Löbl Mór, Mendl István, Müller Ágoston, Münz Mór, Neumayer Ede, Neuwald Illés, Országgy. Ért. nyomdája, id. Poldini Ede, Posner Alfred lovag, Petsits Márk, Ráth Mór, Révai testvérek, Stadler György, Stampfel Károly, Schlenker Samu, Schmiedl Sándor, Singer és Wolfner, Singer Mór, Wodianer F. és fiai, Wolf Sándor, Ziegler Adolf, Ziffer Károly dr.
Továbbá köszönet még mindazon szaktársaknak, a kiket nagy számuk miatt nem áll módomban itt egyenként névleg felemlíteni, azért az önönmagát dicsérendő ténykedésükért, hogy a kör által évről évre kibocsátott gyűjtő-ívekre jegyzett kisebb adományaikkal nagy részben lehetővé tették a nyomdász-árváknak évenként meg-megújuló felruháztatását és ebből kifolyólag a könyörületesség nevében kérem teljes összességükben a nemesszívű adakozókat, gazdagot és szegényt egyaránt, e szép és lélekemelő szokásukat a jövőben is hova-tovább hatványozottabb mérvben Jótékonysági Körünk magasztos czéljai érdekében érvényesíteni.
A midőn a kör tíz éves történetének lapidaris rövidségű megirását befejezném, nem mulaszthatom el a kör ünnepélyein közreműködő művésznőknek – s itt különösen ki kell emelnem Lincz-Jeney Anna úrnő ő nagyságát, a ki úgy művészetével, mint anyagi segélyével többször igen szép jelét adta szerény körünk iránti jóindulatának – valamint a dalegyesületeknek és másnemű közreműködőknek ebbeli szivességükért és áldozatkészségükért a kör őszinte köszönetét tolmácsolni; nemkülönben köszönet illeti a tagok részéről a választmány és vigalmi bizottság volt és jelenlegi elnökeit és tagjait, a kik lankadatlan buzgalmukkal lehetővé tették s remélhetőleg a jövőben is tenni fogják, hogy a Magyarországi Könyvnyomdászok és Betüöntők Jótékonysági Köre krajczáros tagsági díjai daczára ezután is fennen fogja lobogtatni a humanizmus zászlaját. Ugy legyen!
Budapesten, 1892. év julius havában.
Schwind B.