Mórocz Zoltánné

A könyvtár-pedagógia és
a könyvtár-használattan hatékony módszerei
a bátaszéki
Kanizsai Dorottya Általános Iskola Könyvtárában

Eötvös József Főiskolai Kiadó
Baja, 2014

Impresszum

A kézirat elkészítését és az elektronikus kiadvány (e-book) megjelenését
a Nemzeti Kulturális Alap támogatta.

Lektorálta,
a bevezető tanulmányt, az I. fejezetet (Iskolai könyvtártörténet) és az utószót írta,
az e-könyvet szerkesztette
Gyurcsó Júlia

Az e-dokumentum PDF, EPUB és MOBI változatát
az ElektroPress Stúdió készítette.

ISBN 978-615-5429-06-4 (PDF formátum)
ISBN 978-615-5429-04-0 (EPUB formátum)
ISBN 978-615-5429-05-7 (MOBI formátum)

© Mórocz Zoltánné, 2014
© Gyurcsó Júlia, 2014
© Eötvös József Főiskolai Kiadó, 2014

Felelős kiadó:
Dr. Melicz Zoltán
az Eötvös József Főiskola rektora

Iskolai könyvtárak 2013-ban itthon és külföldön

A Nemzeti Kulturális Alap Könyvkiadás Kollégiuma támogatásával létrehozott digitális kiadványunkat olyan formátumokban készítettük el (PDF, EPUB, MOBI), melyek lehetővé teszik a felhasználók számára a teljes és a csonka szavas, továbbá az összetett keresést. Elektronikus könyvünk nem kerül kereskedelmi forgalomba, de a Könyvtárostanárok Egyesületén keresztül szeretnénk eljuttatni az összes megyei könyvtárba és minél több iskolai könyvtárba, hogy útmutatóul, módszertani segédanyagként szolgáljon. Az e-book elérhető az Eötvös József Főiskola Könyvtára honlapjáról is: http://konyvtar.ejf.hu/

Az ismeretek gyors avulása minden szakterületen megköveteli a folyamatos önképzést, a permanens tanulást, az iskolán kívüli önálló információszerzést. Fontos tehát, hogy a közoktatás megalapozza a könyvtárhasználatra épülő, önálló ismeretszerzés, az élethosszig tartó tanulás képességét. Kiadványunk szerzője, Mórocz Zoltánné egy jól működő általános iskolai könyvtár pedagógiai tevékenységét mutatja be. Az elkötelezett, munkáját professzionális szinten végző könyvtárostanító által alkalmazott módszerek és eljárások annak ellenére is érvényesek, hogy a könyvünk alapját képező, 2012-ben készült szakdolgozat jogi hivatkozásainak egy része 2013. szeptember 1-jétől hatályát vesztette.

Tekintettel a közoktatás jelentős átalakítására, a továbbiakban ismertetjük az új ágazati szabályozás iskolai könyvtárakat érintő előírásait, illetve összevetjük azokat a külföldi iskolai könyvtárak törekvéseivel. Utóbbiak megismeréséhez jelentős segítséget nyújtottak Murányi Lajos és Tóth Máté referátumai.1

1 Bernsmann, Susanne – Croll, Jutta: Közösségi médiával a küszöbfélelem ellen. Az EU által támogatott „Digitális írástudás 2.0” projekt. In: Könyvtári Figyelő, 2013. 3. p. 637. Lowering the threshold to libraries with social media : the approach of „Digital Literacy 2.0”, a project funded in the EU Lifelong Learning Programme. – Bibliogr. In: Library review. – 62. (2013) 1/2. p. 53-58. (Ref.: Tóth Máté) – Holch Andersen, Knud – Kaarsted, Thomas: A dán közoktatás a digitális írástudás felé. In: Könyvtári Figyelő, 2013. 3. p. 637-638. Danish youth education en route to digital literacy. In: Scandinavian library quarterly. – 46. (2013) 1. p. 20-21. (Ref.: Murányi Lajos) – Ingvaldsen, Siri: A norvég iskolai könyvtári program. In: Könyvtári Figyelő, 2013. 3. p. 615-616. The Norwegian school library programme. In: Scandinavian library quarterly. – 46. (2013) 1. p. 6-7. (Ref.: Murányi Lajos) – Lucassi, Elin: Az iskolai könyvtárak nélkülözhetetlenek! In: Könyvtári Figyelő, 2013. 3. p. 616. School libraries a must! In: Scandinavian library quarterly. – 46. (2013) 1. p. 14-15. (Ref.: Murányi Lajos) – Sinko, Pirjo: Iskolai könyvtárak Finnországban. In: Könyvtári Figyelő, 2013. 3. p. 617-618. School libraries in Finland : the heart of school seldom beats. In: Scandinavian library quarterly. – 46. (2013) 1. p. 16-17. (Ref.: Murányi Lajos) – Lásd még: Lücke, Birgit: Elmulasztott lehetőségek története: médiaoktatás és iskolai könyvtárak Németországban. Autoreferátum. In: Könyvtári Figyelő, 2013. 3. p. 617. Eine Geschichte voller verpasster Chancen : das schwierige Zusammenspiel von Medienbildung und Schulbibliotheken : Bund-Lander-Initiative BISS gibt neue Hoffnung. In: BuB. – 65. (2013) 1. p. 44-47. (Res. angol és francia nyelven)

Iskolai könyvtárak 2013-ban Magyarországon

Az új jogszabályok iskolai könyvtárakra vonatkozó rendelkezései

A nevelési-oktatási intézmények működéséről szóló 20/2012. (VIII. 31.) EMMI rendelet 163. §-a szerint: „Az iskolai […] könyvtár az iskola […] működéséhez, pedagógiai programjának megvalósításához, a neveléshez, tanításhoz, tanuláshoz szükséges dokumentumok rendszeres gyűjtését, feltárását, megőrzését, a könyvtári rendszer szolgáltatásainak elérését és mindezek használatát, továbbá a könyvtárhasználati ismeretek oktatását biztosító, az intézmény könyvtár-pedagógiai tevékenységét koordináló szervezeti egység.” Az iskolai könyvtárnak fontos szociális funkciója is van, sokat tehet a hátrányos helyzetű tanulók esélyegyenlőségéért.

Az iskolai könyvtárak ágazati irányítás szempontjából az emberi erőforrások minisztere, illetve a köznevelésért felelős államtitkár alá tartoznak, tevékenységükkel kapcsolatos legfontosabb rendelkezéseket a nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény (továbbiakban: köznevelési törvény) előírásai határozzák meg. Ugyanakkor könyvtárszakmai szempontból (dokumentumok nyilvántartása, védelme, könyvtári és információs szolgáltatások, szakfelügyelet stb.) a könyvtári törvény2 vonatkozik rájuk, azaz érvényesül a kultúráért felelős államtitkár ágazati irányítása is.

A 2011. évi CXC. törvény a nemzeti köznevelésről (továbbiakban: Nkt.) 46. §-a (6) bekezdésének c. pontja tanulói jogként határozza meg az iskolai (és kollégiumi) könyvtári szolgáltatás igénybevételének lehetőségét.

Az Nkt. 63. § (1) bekezdése alapján „A pedagógust munkakörével összefüggésben megilleti az a jog, hogy […] i) az iskola könyvtárán keresztül használatra megkapja a munkájához szükséges tankönyveket, tanári segédkönyveket, az intézmény SZMSZ-ében meghatározottak szerinti informatikai eszközöket”.

Az Nkt. 27. § (2) bekezdése előírja, hogy az általános iskolában a nevelés-oktatást úgy kell megszervezni, hogy a foglalkozások legalább tizenhat óráig tartsanak. Ugyanezen paragrafus (4) bekezdése szerint a tanuló heti kötelező tanóráinak számát a 6. melléklet határozza meg. A heti kötelező órák száma és az egyes osztályoknak engedélyezett heti időkeret különbözete egyéb foglalkozáshoz is igénybe vehető. 98. § (1) bekezdése szerint „Egyéb foglalkozást a nevelési-oktatási intézményben pedagógus-munkakörben foglalkoztatott alkalmazott tarthat.”

Az Nkt. 62. § (5)-(6) bekezdései szerint a könyvtárostanár (könyvtárostanító) – a nevelési-oktatási intézményben pedagógus-munkakörben dolgozó pedagógusként – „(5) […] heti teljes munkaidejének nyolcvan százalékát (a továbbiakban: kötött munkaidő) az intézményvezető által […] meghatározott feladatok ellátásával köteles tölteni, a munkaidő fennmaradó részében a munkaideje beosztását vagy felhasználását maga jogosult meghatározni. (6) A teljes munkaidő ötvenöt-hatvanöt százalékában (a továbbiakban: neveléssel-oktatással lekötött munkaidő) tanórai és egyéb foglalkozások megtartása rendelhető el. A kötött munkaidő fennmaradó részében a pedagógus a nevelés-oktatást előkészítő, nevelés-oktatással összefüggő egyéb feladatokat, tanulói felügyeletet, továbbá eseti helyettesítést lát el.” Az Nkt. 62. § (12) bekezdése szerint „Az iskolai, kollégiumi könyvtárostanár, könyvtárostanító a neveléssel-oktatással lekötött munkaidő keretében biztosítja a könyvtár nyitva tartását, a könyvtári órákat. Munkaköri feladatként a kötött munkaidő többi része hetven százaléka – a könyvtár zárva tartása mellett – a munkahelyen végzett könyvtári munkára (az állomány gyarapítása, gondozása, könyvtári kutatómunka), iskolai kapcsolattartásra, a további harminc százaléka a munkahelyen kívül végzett felkészülésre, könyvtári kapcsolatépítésre, állománygyarapításra, továbbá a pedagógus-munkakörrel összefüggő más tevékenység ellátására szolgál.” A gyakorlatban ez azt jelenti, hogy 2013. szeptember 1-jétől a könyvtárostanár (tanító) munkaidejének összetételét az határozza meg, hogy számára a munkáltató hány óra neveléssel-oktatással lekötött munkaidőt ír elő. Ez heti 22-26 óra között lehet (kivéve, ha a könyvtárostanár közalkalmazotti tanács, esetleg üzemi tanács, vagy szakszervezet munkahelyi képviselője).

Normál esetben a teljes munkaidőben alkalmazott könyvtárostanár (tanító) munkaidejét az alábbi összetevők szerint határozza meg a törvény:

Munkaidő összetevői

A 40 órás (teljes) heti munkaidőből hány óra

Ha a nevelés-oktatással lekötött munkaidő

22

23

24

25

26

akkor a nyitva tartás és a könyvtári órák száma:

22

23

24

25

26

a kötött munkaidő további része 70%-a (kerekítve)

7

6

6

5

4

a kötött munkaidő további része 30%-a (kerekítve)

3

3

2

2

2

összes kötött munkaidő

32

32

32

32

32

nem kötött munkaidő

8

8

8

8

8

1. sz. ábra: Teljes munkaidőben foglalkoztatott könyvtárostanár (tanító) munkaideje normál esetben

Ha a pedagógus kettős munkakört tölt be, tehát a neveléssel-oktatással lekötött munkaidő egy részében (pl. felében) könyvtárostanári (tanítói), másik részében pedig szaktanári (tanítói) feladatokat lát el, munkaideje az alábbi összetételű lehet3:

Munkaidő összetevői

A 40 órás (teljes) heti munkaidőből hány óra

Ha a nevelés-oktatással lekötött munkaidő

22

23

24

25

26

ebből könyvtárostanárként (tanítóként) nevelés-oktatással lekötött munkaidő (nyitva tartás + könyvtári órák)

11

11,5 (12)

12

12,5

13

a kötött munkaidő további része 70%-a

3,5

3 (3)

3

2,5

2

a kötött munkaidő további része 30%-a

1,5

1,5 (1,5)

1

1

1

szaktanárként (tanítóként) nevelés-oktatással lekötött munkaidő

11

11,5 (11)

12

12,5

13

szaktanárként lekötött munkaidő további része

5

4,5 (4,5)

4

3,5

3

összes kötött munkaidő

32

32

32

32

32

nem kötött munkaidő

8

8

8

8

8

2. sz. ábra: A könyvtárostanár (tanító) munkaideje kettős pedagógus munkakör betöltése esetén

Az előzőek alapján, a gyakorlatban egy teljes munkaidőben foglalkoztatott könyvtárostanár (tanító) munkabeosztása – heti 26 óra nevelés-oktatással lekötött munkaidő elrendelése esetén – például az alábbi táblázat4 szerint alakulhat:

3. sz. ábra: Teljes munkaidőben foglalkoztatott könyvtárostanár (tanító) heti munkabeosztása

Az Nkt. 3. sz. melléklete szerint a könyvtárostanár (tanító) pedagógus-munkakörben5 alkalmazásához szükséges szakképzettség: könyvtárpedagógia-tanár, vagy informatikus könyvtáros és tanító vagy tanár vagy szociálpedagógus. Az Nkt. 98. § (7) bekezdése alapján „Iskolai, kollégiumi könyvtárostanárnak (tanítónak) alkalmazható az is, aki a 3. mellékletben foglaltak szerint az iskolában, kollégiumban pedagógus-munkakör betöltésére jogosító tanítói vagy tanári végzettséggel és szakképzettséggel, továbbá iskolarendszeren kívüli oktatásban szerzett felsőfokú könyvtárosi szakképesítéssel rendelkezik.”

A pedagógusok előmeneteli rendszeréről és a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény köznevelési intézményekben történő végrehajtásáról szóló 326/2013. (VIII. 30.) Korm. rendelet 2. sz. melléklete szerint, ha nincs könyvtárostanár (tanító), az iskolai könyvtárt – nevelő és oktató munkát közvetlenül segítő munkakörben – könyvtáros szakképzettségű alkalmazott is működtetheti. Ha az intézményben van könyvtár, de könyvtárostanárt/tanítót nem alkalmaznak, akkor 1–250 tanuló között félállású, 251-1000 tanuló között 1 fő, 1000 tanuló felett 2 fő könyvtáros finanszírozását írja elő a 4. sz. melléklet.

A nevelési-oktatási intézmények működéséről és a köznevelési intézmények névhasználatáról szóló 20/2012. (VIII. 31.) EMMI rendelet6 4. § (2) bekezdése g) pontja szerint az iskola SZMSZ-ének – az alapfokú művészeti iskola kivételével – tartalmaznia kell az iskolai könyvtár SZMSZ-ét is.

A 120. § (5) f) pontja szerint a könyvtár működési rendjének kialakításához ki kell kérni – az Nkt. 48. § (4) bekezdésében meghatározottakon túl – az iskolai diákönkormányzat véleményét.

A 161. § (1) bekezdése szerint a 20/2012. sz. EMMI rendelet 2. melléklete határozza meg azokat a kötelező (minimális) eszközöket és felszereléseket, továbbá helyiségeket, amelyekkel a nevelési-oktatási intézményeknek rendelkezniük kell [a továbbiakban: kötelező (minimális) eszköz- és felszerelési jegyzék]. (2) A kötelező (minimális) eszköz- és felszerelési jegyzékben foglaltak a nevelési-oktatási intézmény részére fenntartóra tekintet nélkül kötelezőek, ha az intézmény működésének megkezdéséhez szükséges engedélyt a rendelet hatálybalépése után adják ki, vagy ha az állami, önkormányzati fenntartású nevelési-oktatási intézmény a rendelet hatálybalépése után kezdi meg a tevékenységét. (3) A kötelező (minimális) eszköz- és felszerelési jegyzékben meghatározott eszközöket és felszereléseket az alapító okiratban meghatározott tevékenységhez kell biztosítani. (4) […] Új iskola, kollégium indítása esetén az induló könyvtári állományba tartozó dokumentumok száma nem lehet kevesebb az előírt állomány ötven százalékánál. A teljes könyvtári dokumentumállományt három év alatt kell elérni.

A nevelési-oktatási intézmények kötelező felszerelésére vonatkozó szabályokat tartalmazó XVII. fejezet 64. bekezdése 163-167. § rendelkezik az iskolai, kollégiumi könyvtár működésére, eszközeire, felszerelésére vonatkozó előírásokról.

Az iskolai könyvtár fogalmának meghatározásakor már hivatkoztunk a 163. § (1) bekezdésére, ugyanezen paragrafus (2) bekezdése az iskolai könyvtár SZMSZ-ét definiálja: „Az iskolai […] könyvtár SZMSZ-e szabályozza működésének és igénybevételének szabályait. E rendelet határozza meg azokat az előírásokat, amelyeket minden iskolai, kollégiumi könyvtár működtetésénél meg kell tartani, továbbá amelyek figyelembevételével a könyvtár igénybevételével és használatával kapcsolatos rendelkezéseket el kell készíteni.” A 163. § (4-5) bekezdése szerint az iskolai könyvtár állományába csak a könyvtár gyűjtőkörébe tartozó dokumentum vehető fel, a tankönyveket pedig elkülönítve kell kezelni és gyűjteni, ennek sajátos rendjét a tankönyvtári szabályzatban kell rögzíteni.

A 164. § (1) bekezdése szerint az iskolai könyvtár nyilvános könyvtári feladatokat is elláthat, ha azt a könyvtárat működtető iskola alapító okirata lehetővé teszi és az iskola vezetőjének kezdeményezésére bejegyezték a nyilvános könyvtárak jegyzékébe. A 164.§ (2) bekezdése arról rendelkezik, hogy nyilvános könyvtár is elláthat iskolai könyvtári feladatokat, ha erre az alapító okirata feljogosítja, továbbá iskolai könyvtárostanárt, könyvtárostanítót alkalmaz, és megfelel az e rendeletben meghatározott követelményeknek.

A 165. § (1) az iskolai könyvtár felszerelésének alapkövetelményeiről az alábbiak szerint rendelkezik:

a) legalább egy olyan, a használók által könnyen megközelíthető helyiség, amely alkalmas az állomány (állományrész) szabadpolcos elhelyezésére és legalább egy iskolai osztály egyidejű foglalkoztatására,

b) legalább háromezer könyvtári dokumentum megléte,

c) tanítási napokon a tanulók, pedagógusok részére megfelelő időpontban a nyitva tartás biztosítása.

(2) Az iskolai könyvtárnak rendelkeznie kell a különböző információhordozók használatához, az újabb dokumentumok előállításához, a könyvtár működtetéséhez szükséges nyilvántartások vezetéséhez, katalógus építéséhez szükséges eszközökkel.

A (3) bekezdés szerint az iskolai könyvtárnak kapcsolatot kell tartania a többi iskolai könyvtárral, a pedagógiai-szakmai szolgáltatásokat ellátó intézmények könyvtáraival, a nyilvános könyvtárakkal, és együtt kell működnie az iskola székhelyén lévő közkönyvtárral.

A (4) bekezdés szerint a könyvtárostanár a nevelő-oktató tevékenységét könyvtár-pedagógiai program alapján végzi.

A 166. § (1) bekezdése szerint az iskolai könyvtár alapfeladata:

a) gyűjteményének folyamatos fejlesztése, feltárása, őrzése, gondozása és rendelkezésre bocsátása,

b) tájékoztatás nyújtása a dokumentumokról és szolgáltatásokról,

c) az intézmény helyi pedagógiai programja és könyvtár-pedagógiai programja szerinti tanórai foglalkozások tartása,

d) könyvtári dokumentumok egyéni és csoportos helyben használatának biztosítása,

e) könyvtári dokumentumok kölcsönzése, beleértve a tartós tankönyvek, segédkönyvek kölcsönzését is.

(2) bekezdése szerint az iskolai könyvtár kiegészítő feladata:

a) az Nkt. 4. § 4. pontja szerinti egyéb foglalkozások tartása,

b) a nevelő-oktató munkához szükséges dokumentumok többszörözése,

c) számítógépes informatikai szolgáltatások biztosítása,

d) tájékoztatás nyújtása az iskolai könyvtárak, a pedagógiai-szakmai szolgáltatásokat ellátó intézményekben működő könyvtárak, a nyilvános könyvtárak dokumentumairól, szolgáltatásairól,

e) más könyvtárak által nyújtott szolgáltatások elérésének biztosítása,

f) részvétel a könyvtárak közötti dokumentum- és információcserében,

g) muzeális értékű könyvtári gyűjtemény gondozása.

(3) Az iskolai könyvtár a (2) bekezdésben meghatározottakon kívül közreműködik az iskolai tankönyvellátás megszervezésében, lebonyolításában.

A 167. § szerint (1) Az iskolai könyvtár gyűjteményét a helyi pedagógiai programnak megfelelően, a tanulók és a pedagógusok igényeinek figyelembevételével kell fejleszteni.

(2) A köznevelési intézmény számára vásárolt dokumentumokat könyvtári nyilvántartásba kell venni. A könyvtáron kívül elhelyezett dokumentumokról lelőhely-nyilvántartást kell vezetni.

(3) A könyvtár SZMSZ-ében kell meghatározni az iskolai könyvtár

a) könyvtárhasználóinak körét,

b) a beiratkozás módját, az adatokban bekövetkezett változások bejelentésének módját,

c) szolgáltatásai igénybevételének feltételeit,

d) gyűjtőköri szabályzatát,

e) használatának szabályait,

f) nyitva tartásának és a kölcsönzésnek a módját és idejét,

g) tankönyvtári szabályzatát, a tartós tankönyvekre vonatkozó szabályokat,

h) katalógusszerkesztési szabályzatát.

(4) Az SZMSZ-nek a könyvtárhasználat kérdéseit meghatározó rendelkezéseit nyilvánosságra kell hozni.

A 20/2012. sz. EMMI rendelet 2. mellékletében található JEGYZÉK a nevelési-oktatási intézmények kötelező (minimális) eszközeiről és felszereléséről intézménytípusonként rendelkezik. Az iskolákra (általános iskola, gimnázium, szakközépiskola, szakiskola) vonatkozó előírások a melléklet 2. részében olvashatók. Az I. HELYISÉGEK témakörön belül a 17. könyvtár vonatkozásában iskolánként 1-et ír elő azzal a megjegyzéssel, hogy „Általános iskolában, gimnáziumban, továbbá a szakközépiskolában, szakiskolában, ha általános műveltséget megalapozó évfolyama van, kivéve, ha a feladatot nyilvános könyvtár látja el.

A létesítésre kerülő könyvtár legalább egy olyan a használók által könnyen megközelíthető helyiség kell, hogy legyen, amely alkalmas háromezer könyvtári dokumentum befogadására, az állomány (állományrész) szabadpolcos elhelyezésére és legalább egy iskolai osztály egyidejű foglalkoztatására.” Tagintézmény esetén egy 18. könyvtárszoba létesítését rendeli el azzal a megjegyzéssel, hogy „ha nem előírás az iskolai könyvtár vagy a telephelyen nem működik könyvtár (ha nem működik legalább négy osztály, a könyvtárszoba tanteremben is kialakítható)”. A táblázat 19. sora – a könyvtár mellett – iskolánként egy Könyvraktár létesítését is előírja az alábbi megjegyzéssel: „általános iskolában, gimnáziumban, továbbá a szakközépiskolában, szakiskolában, ha általános műveltséget megalapozó évfolyama van, kivéve, ha a feladatot nyilvános könyvtár látja el”.

A II. HELYISÉGEK BÚTORZATA ÉS EGYÉB BERENDEZÉSI TÁRGYAI témakörön belül a 110-122. sorok tartalmazzák a 11. könyvtárra vonatkozó, a 123-126. sorok pedig a 12. könyvtárszobára vonatkozó előírásokat.

A könyvtár számára az alábbi (minimálisan kötelező) bútorzatot és berendezést írja elő:

- • tanulói asztal, szék (egy iskolai osztály, egyidejű foglalkoztatásához szükséges mennyiségben) az alábbi megjegyzéssel: életkornak megfelelő méretben; mozgáskorlátozottak és gyengénlátók esetén állítható magasságú, dönthető lapú, peremes, egyszemélyes asztalok; mozgáskorlátozottak székei állítható magasságú ülőkével, lábtartóval

- • egyedi világítás (olvasóhelyenként 1)

- • 1-1 könyvtárosi asztal, szék (az asztal egyedi világítással)

- • szekrény (tároló) 3000 könyvtári dokumentum elhelyezésére

- • tárolók, polcok, szabadpolcok (2)

- • 1 létra a polcokhoz

- • 1 telefon (közös vonallal is működtethető)

- • 1 fénymásoló

- • 1-1 számítógép internet hozzáféréssel, perifériákkal

- • 1 televízió

- • 1 CD vagy lemezjátszó

- • 1 írásvetítő, vagy projektor

A könyvtárszoba számára az alábbi (minimálisan kötelező) bútorzatot és berendezést írja elő:

- • tanulói asztal, szék (legalább hat tanuló egyidejű foglalkoztatásához szükséges mennyiségben, életkornak megfelelő méretben)

- • 1-1 könyvtárosi asztal, szék (az asztal egyedi világítással)

- • könyvespolc, szekrény legalább 500 könyvtári dokumentum elhelyezésére

A III. NEVELŐMUNKÁT SEGÍTŐ ESZKÖZÖK vonatkozásában előírja az iskola pedagógiai programjában előírt tananyag feldolgozásához szükséges tárgyak, eszközök, információhordozók biztosítását évfolyamok, tantárgyak alapján oly módon, hogy az iskola munkarendje szerint minden osztály alkalmazhassa (a pedagógiai programban foglaltaknak megfelelően). Sajátos nevelési igényű tanulók számára – a pedagógiai programban foglaltak szerint – elrendeli az egyéni fejlesztést szolgáló, speciális taneszközök beszerzését. Iskolánként (székhelyen, telephelyen) 1 CD vagy lemezjátszó és 1 televízió előírt biztosítása a könyvtárnál felsoroltakon kívül értendő.

A fenti melléklet 5. részében a többcélú köznevelési intézményekről intézkedve, a jogszabályalkotó kimondja, hogy „Az Nkt. 20. §-ának felhatalmazásával létesíthető többcélú intézményen belül az adott intézményegységek kialakításakor az e melléklet szerinti intézménytípusra előírt minimumfeltételeket kell teljesíteni, de a funkcionális egységek (mint pl.: […] a könyvtár […] közös használatra is kialakíthatóak. […] A többcélú intézmény létesítését megelőzően, a tervezésnek ki kell terjednie a különböző korosztályok és intézményegységek sajátosságainak felmérésére, az igények rögzítésére, a nem teljesülés következményeire, s külön figyelemmel kell lenni a közös használatba kerülő funkcionális egységek felxibilis, sokrétű igényt kielégítő megvalósíthatóságára.”

2 1997. évi CXL. törvény a muzeális intézményekről, a nyilvános könyvtári ellátásról és a közművelődésről

3 Azért írjuk, hogy „lehet”, mert kettős munkakör esetében a munkáltatót nem kötelezi jogszabály a kötött munkaidő nevelés-oktatással le nem fedett, úgynevezett „további részének” arányos felosztására. A táblázatban alkalmazott (arányos) számolási elv: Az összes kötött munkaidőből (32 óra) kivonva a munkáltató által meghatározott nevelés-oktatással lekötött munkaidőt (pl. 32-24=8), a kapott óraszám (példánk szerint: 8) 24-ed részével (8/24=0,33) megszorozva a részmunkaidő nevelés-oktatással lekötött óraszámát, megkapjuk a kötött munkaidő „további részét” (pl. 12x0,33=4).

4 Forrás: http://www.petroczigabor.hu/cikkek/igazgato_kollegaknak/Konyvtarostanar_oraszama.html (Letöltve: 2014. 01.19.)

5 Eredetileg a 2011. évi CXC. törvény 2. sz. mellékletében, a nevelő- és oktatómunkát közvetlenül segítő alkalmazottak között is szerepelt, mint „könyvtáros vagy könyvtárostanár/tanító” munkakör, de innen utólag törölték, és jelenleg csak a 3. sz. mellékletben, „könyvtárostanár (tanító)” formában, pedagógus-munkakörként fordul elő.

6 A rendelet óvodai-, kollégiumi- és alapfokú művészeti iskolák könyvtáraira vonatkozó előírásait az Előszó nem tartalmazza, ezeket részletesen lásd: 20/2012. sz. EMMI rendelet (és annak 2. melléklete JEGYZÉK-ében).

Iskolai könyvtárak 2013-ban külföldön

Mindenekelőtt szólnunk kell az EU által támogatott „Digitális írástudás 2.0” (DLit 2.0) projektről, ami bizonyítja, hogy a digitális írástudást nélkülözhetetlen, kulcsfontosságú kompetenciának, a kialakítása érdekében alkalmazott eszközöket (pl. az iskolai könyv- és médiatárakat) és módszereket pedig kiemelt (fejlesztési) területnek tekintik Európában és az egész világon. A projekt célcsoportja a hátrányos helyzetű (alacsony iskolai végzettségű, szegénységben élő, kirekesztett) társadalmi réteg, célja pedig, hogy „kifejlesszen és a gyakorlatban is bevezessen egy egész életen át tartó tanulásról szóló programot, amely infokommunikációs alapokon nyugszik”7. A tanulást olyan témákkal motiválják, amelyek fontosak (hasznosak) a mindennapi életben és alacsony kezdeti elköteleződést kívánnak. Kiváló katalizátornak bizonyult a közösségi média, ami „nemcsak a tudásmegszerzése, de a tartalmak előállítása iránt is nyitottá teszi az alacsonyan iskolázott embereket.”8 A program megvalósítása – belga, bolgár, francia, lengyel, német, angol és portugál könyvtárak és jóléti szervezetek bevonásával – két lépcsőben történik. Először az alacsony társadalmi helyzetűeket motiválják és készítik fel az önálló tanulásra. Ezután a társadalmilag hátrányos helyzetű egyéneket – nem formális tanulásra alkalmas helyen, pl. egy könyvtárban – segítik bekapcsolódni a közösségi életbe. Az egymásra épülő modulokból álló tananyag készségszintű elsajátítása után „a résztvevők képesek lesznek az elektronikus ügyfélszolgálatok használatára, adóbevallás készítésére, önéletrajz vagy bemutatkozó levél készítésére, rövid tartalmak közzétételére egy blog felületén.”9 A kísérleti projektet – sikeressége esetén – egész Európában szeretnék bevezetni.

A fenti törekvés az iskolai könyvtárakat direkt módon nem érinti, de a digitális írástudás nélkülözhetetlenségét jól bizonyítja. Fontos tehát, hogy az iskola (azon belül az iskolai könyvtár) megalapozza a tanulók információs műveltségét. A továbbiakban röviden bemutatjuk, hogy külföldön milyen szerepük volt az iskolai könyvtáraknak a tanulók információszerzési és feldolgozási technikájának kialakításában, a forrásalapú tanulás megvalósulásában 2013-ban. A korszerű (forrásközpont típusú) iskolai könyvtár modellje Amerikából származik, ezért kiadványunk Iskolai könyvtártörténet című fejezetében az európai országok mellett az USA iskolai könyvtárairól is további információkat közlünk.

„Dániában az alapfokú köznevelési törvény előírja, hogy minden iskolában legyen könyvtár”10 és az oktatási intézmények nagy hangsúlyt fektetnek a diákok információs és digitális írástudásának kialakítására. „Az oktatás során képessé kell tenni a diákokat a releváns digitális platformok és média hatékony, kritikai, kreatív és innovatív használatára. Nem maradhat el a diákok felkészítése azoknak a problémáknak a kezelésére, melyek nemcsak felsőfokú tanulmányaik, hanem egész életük során – munkahelyükön és a demokratikus társadalmi folyamatok közepette – vár rájuk.”11 A gimnáziumi oktatásban segíti a tudáshoz való hozzáférést és az információ-kritikai készségek alkalmazását a Dán Elektronikus Tudományos Könyvtár (Denmark’s Electronic Reseerch Library, DEEF) is. A kulturális, az oktatási és a tudományos minisztériumok által közösen fenntartott szervezet kezdeményezésére – tudósok, igazgatók, oktatók, könyvtárosok, diákok, üzletemberek – közös stratégiát alakítottak ki a digitális írástudásra nevelés érdekében, melynek megvalósítása során „a gimnáziumok „végzik el a kezdőrúgást” a fejlesztésben, melynek holisztikusnak kell lennie, azaz a teljes iskolai kultúrát és annak valamennyi szereplőjét fel kell ölelnie.”12 Mindez azt jelenti, hogy a hatékony kompetencia-fejlesztés érdekében az oktatási programokba integrálták és a mindennapi élet eszközeként használják a digitális írástudás elemeit. Tanulmányok sora figyelmeztet: „tévedés azt hinnünk, hogy a diákok bánni tudnak az IT-médiával és -platformokkal: célratörően kell kialakítani a kritikai, kreatív és szelektív kompetenciákat, és gyakorolniuk kell a gimnázium minden osztályában. (Szükség van persze tanári továbbképzésekre is, és a szakdidaktika részévé kell tenni a kérdéskört.) A hagyományos gimnáziumi könyvtárakat és tanulási központokat át kell alakítani az iskola digitális forrásközpontjává, az ott dolgozó könyvtárosoknak pedig részt kell venniük a kompetencia-fejlesztésben.”13

Svédországban az iskolai könyvtárak hasonló szellemben és célokért működnek, mint a magyarországiak. A svéd oktatási törvény 2011-től minden iskolára kiterjedően rögzíti az iskolai könyvtárakra vonatkozó követelményeket. Kiemelt feladatuk „az oktatás és tanulás támogatása”, tehát másra fókuszálnak, más módszereket használnak, mint a települési közkönyvtárak. Az iskolai könyvtár törvényes és optimális működéséért az iskola igazgatója felel, problémát jelent azonban, hogy a jogszabályból „nem derül ki mit értünk jó minőségű iskolai könyvtáron, nem szerepel benne például a személyzet kérdése, és nem rendel többletpénzeket az extra feladatokhoz. Így teljesen az igazgatók ambícióitól függ, mennyit szánnak az iskolai könyvtárra. […] Nem lehet pontosan megfogalmazni, milyen a jól működő iskolai könyvtár, hiszen mindegyiknek magának kell eldöntenie, mire van a tanároknak és a diákoknak szüksége.”14

Norvégiában 2013-ban zárult az iskolai könyvtári program (2009-2013), melynek célja az iskolai könyvtárak oktatást segítő jellegének erősítése volt. A több mint harminc éve iskolai könyvtárosokat képző Agderi Egyetem (Universitet i Agder, UiA) által megvalósított programban részt vevő 105 város és régió 173 iskolai könyvtára közül a legrosszabb felszereltségű alsó- és felső tagozatos iskolák annak ellenére is támogatást kaptak, hogy „nem állapítható meg szoros összefüggés az ellátottság és az iskolai könyvtár teljesítménye között, meghatározó szerepe az iskolavezetés támogatásának és a tanárok attitűdjének van.”15

A diákok információs műveltségének megalapozására és az iskolai könyvtáraknak az olvasástanításban való aktív részvételére irányuló program kiterjedt „a kompetencia-fejlesztésre, gyakorlati jellegű iskolai projektekre, az információs műveltséggel összefüggő ötletgyűjteményre és oktatóanyagok fejlesztésére.”16 Az iskolaigazgatók voltak a projektvezetők, a könyvtáros(ok)nak és a szaktanároknak pedig tanfolyamot szerveztek a program bevezetése előtt, melynek témái „a könyvtár felhasználása az oktatásban, az információs műveltség fejlesztése, valamint különböző nyomtatott és online szövegek olvasása”17 volt. Feltételezték, hogy mindez tudatos és rendszeres könyvtárhasználatot eredményez az oktatásban. A résztvevő iskolák modelleket dolgoztak ki az iskolai könyvtárak oktatásba való bevonására, melyek szétsugároztatásától várják a norvég iskolai könyvtárak további fejlődését. „A program során két honlapot alakítottak ki. A www.skolebibliotek.uia.no információkat tartalmaz a projektről és tevékenységekről, míg a www.informasjonkompetanse.no oldalon ötletek találhatók az információs műveltség oktatásához, a befejezett projektekről és online feladatokról.”18

Finnországban az oktatás hatékony, a közművelődési könyvtárak nagyszerűek, a finnek szeretnek olvasni, iskolai könyvtáraik viszont nagyon vegyes képet mutatnak: bár a „hetvenes évek tanterve még az iskola szívének nevezte az iskolai könyvtárakat”19, – a nyolcvanas évek takarékossági intézkedései hatására – napjainkban „a finn iskolai könyvtárak meglehetősen szegényesek, illetve kevés iskola bír jó könyvtárral. A legtöbb iskolában van, de korszerűtlen: nem megfelelő helyen van, állománya elavult, ritkán tart nyitva, nincs állandó költségvetése, számítástechnikai ellátottsága szerény. Persze ennek ellenkezője is előfordul például az egyetemek gyakorlóiskoláiban.”20 Ennek oka egyrészt az, hogy a „PISA-jelentések vagy egyéb tanulmányok nem utalnak közvetlen összefüggésre a diákok jó eredményei és a jól működő iskolai könyvtár között”21, másrészt a finn köznevelési törvény nem írja elő, csupán „megengedi a könyvtári tevékenységet (délutáni fakultatív klubok keretében)”, az alapfokú alaptantervben pedig az iskolai könyvtár kifejezés nem is szerepel. Az alapfokú oktatás nemzeti alaptantervében megtalálhatóak a tanulás és tudás elvei, a tanulási környezet, a tanulási célok, a könyvtárhasználat során szerzett tudás és az információszerzés készsége, továbbá az olyan tanulási környezet, „ahol munkaeszközök, dokumentumok és könyvtári szolgáltatások állnak a tanulók rendelkezésére, és lehetőséget kínálnak az aktív és önálló ismeretszerzésre”22, tehát mindaz, melyben egy működő iskolai könyvtárnak fontos és természetes szerepe lehet, benne van a finn nemzeti alaptantervben, de a megvalósítás módjában szabad kezet kap az intézmény fenntartója, az oktatás szervezője. „Az információszerzés és forráskritika a kommunikáció és a médiaműveltség témakörében szerepel a tantervben, mely minden tanár feladatává teszi, hogy tanítsa meg a tanulókat az információs műveltség elsajátítására és hogy összehasonlítsák,megrostálják és hasznosítsák a megszerzett információkat.”23 Az információs készségfejlesztés a finn nyelv és irodalom és más tantárgyak tantervében is megtalálható, mégis „Egy nemrég készült tanulmány szerint a finn főiskolások […] képtelenek a források kritikai értékelésére, ugyanis ezt nem jól tanítják az iskolában. Szükség lenne olyan informatikusokra, akik mind a tanároknak, mind a diákoknak segítenek az információszerzésben – előbbieket jobban fel kellene készíteni, hogy segíthessék diákjaikat, – és olyan tanulási környezetet kellene kialakítani, ahol ezek a készségek a gyakorlatban elsajátíthatók. Most készül az új alapfokú oktatás nemzeti alaptanterve (2016-ban lépéletbe). Ennek egyik újdonsága a kompetenciák széles köre, benne az ún. multiműveltség, mely a hagyományos írás és olvasás készsége mellett magában foglalja az újakat (a vizuális, digitális, információs és médiaműveltséget) is. E célokat egy működő iskolai könyvtár a gyakorlatban segítené elérni. Finnországban az iskolai könyvtárnak legalább három feladata van: az olvasás ösztönzése, az információszerzési készség kialakítása, az iskolai elégedettség növelése megfelelő olvasási és tanulási környezet biztosítása révén. Az áttörés azonban még várat magára …”24

„Németországban a 18. században alapított iskolai könyvtárak a mai idők gyermek- és ifjúsági könyvtárainak prototípusai.”25 2012-ben a tartományok kultuszminisztereinek konferenciája Médiaoktatás az iskolában címmel határozatot hozott, de a megvalósításról még nem született döntés. Azonban a német iskolai könyvtárak számára, melyeknek fő feladata jelenleg az olvasási és nyelvi készségek fejlesztése, most új lehetőség nyílt, és elkezdődött egy gondolkodási folyamat arról, hogy a jövőben milyen szerepük lehet a médiaoktatásban. „Elképzelhető lenne az angol-amerikai példát követve egy új foglalkozás bevezetése az iskolákban, a könyvtárostanáré, aki vagy tanár kiegészítő könyvtári végzettséggel, vagy könyvtáros pedagógiai képzettséggel?”26 A kormányhatározat lehetőséget nyújt az iskolai könyvtárak korszerű fejlesztésére, bár – ahogy korábban is előfordult már – fennáll a veszélye annak, hogy […] a tartományok és a szövetségi kormány közötti feladatmegosztás […] holtpontra juttatja a finanszírozást”27 és ezáltal meghiúsítja a modernizációs törekvéseket.

Baja, 2014. március 15.

Gyurcsó Júlia

7 Bernsmann, Susanne – Croll, Jutta: Közösségi médiával a küszöbfélelem ellen. Az EU által támogatott „Digitális írástudás 2.0” projekt. In: Könyvtári Figyelő, 2013. 3. p. 637. Lowering the threshold to libraries with social media : the approach of „Digital Literacy 2.0”, a project funded in the EU Lifelong Learning Programme. – Bibliogr. In: Library review. – 62. (2013) 1/2. (Ref.: Tóth Máté)

8 U.o.

9 U.o.

10 Sinko, Pirjo: Iskolai könyvtárak Finnországban. In: Könyvtári Figyelő, 2013. 3. p. 617. School libraries in Finland : the heart of school seldom beats. In: Scandinavian library quarterly. – 46. (2013) 1. (Ref.: Murányi Lajos)

11 Holch Andersen, Knud – Kaarsted, Thomas: A dán közoktatás a digitális írástudás felé. In: Könyvtári Figyelő, 2013. 3. p. 638. Danish youth education en route to digital literacy. In: Scandinavian library quarterly. – 46. (2013) 1. (Ref.: Murányi Lajos)

12 U.o.

13 U.o.

14 Lucassi, Elin: Az iskolai könyvtárak nélkülözhetetlenek! In: Könyvtári Figyelő, 2013. 3. p. 616. School libraries a must! In: Scandinavian library quarterly. – 46. (2013) 1. (Ref.: Murányi Lajos)

15 Ingvaldsen, Siri: A norvég iskolai könyvtári program. In: Könyvtári Figyelő, 2013. 3. p. 615. The Norwegian school library programme. In: Scandinavian library quarterly. – 46. (2013) 1. (Ref.: Murányi Lajos)

16 U.o.

17 U.o. p. 616.

18 U.o. p. 616.

19 Sinko, Pirjo: Iskolai könyvtárak Finnországban. In: Könyvtári Figyelő, 2013. 3. p. 618. School libraries in Finland : the heart of school seldom beats. In: Scandinavian library quarterly. – 46. (2013) 1. (Ref.: Murányi Lajos)

20 U.o. p. 617.

21 U.o.

22 U.o. p. 618.

23 U.o.

24 U.o.

25 Lücke, Birgit: Elmulasztott lehetőségek története: médiaoktatás és iskolai könyvtárak Németországban. Autoreferátum. In: Könyvtári Figyelő, 2013. 3. p. 617. Eine Geschichte voller verpasster Chancen : das schwierige Zusammenspiel von Medienbildung und Schulbibliotheken : Bund-Lander-Initiative BISS gibt neue Hoffnung. In: BuB. – 65. (2013) 1.

26 U.o.

27 U.o.

Előszó

„Az iskola dolga, hogy megtaníttassa velünk, hogyan kell tanulni,
hogy felkeltse a tudás iránti étvágyunkat,
hogy megtanítson bennünket a jól végzett munka örömére és az alkotás izgalmára,
hogy megtanítson szeretni amit csinálunk,
és hogy segítsen megtalálni azt, amit szeretünk csinálni.”

(Szent-Györgyi Albert)

Háromgyermekes családanyaként megtapasztaltam, hogy milyen fontos szerep jut(hat) a könyveknek, az olvasásnak és az olvasás megszerettetésének már igen fiatal korban. Saját gyermekeimmel óvodás koruk óta könyvtári tagok voltunk. Eleinte csak mesekönyveket lapozgattunk a könyvtárban, később hazavittünk egy-egy könyvet, majd rövid történeteket is felolvastam nekik az esti lefekvés előtt. Ahogy gyerekeim kisiskolások lettek, már önállóan is bejártak mind a városi könyvtárba, mind az iskolai könyvtárba. Észrevettem, hogy könnyen elboldogulnak a könyvek kiválasztásával, a kölcsönzési folyamatot jól ismerik, és előszeretettel olvassák az ajánlott irodalmakat is a kötelezőn felül.

Jómagam régóta a városi könyvtár aktív tagja vagyok. Rendszeresen bekapcsolódtam a jeles napok megünneplésének előkészületeibe: gyermekprogramokat szerveztem Húsvétkor, Mikulás napi ünnepélynél segédkeztem, Március 15-ére kokárdát csináltunk, Karácsonyt megelőzően pedig együtt készítettünk adventi koszorút. Jól ismertem a könyvtárba járó gyerekeket és szokásaikat: tudtam ki jár kézműves foglalkozásokra, ki az, aki rendszeresen kölcsönöz és olvas.

Főiskolai tanulmányaim során ellátogattam a bátaszéki Kanizsai Dorottya Általános Iskola Könyvtárába is. Ekkor már – munkámból kifolyólag és tanulmányaim alapján – jól ismertem a könyvtáros feladatait, itt mégis rácsodálkoztam a helyre és a könyvtárban zajló profizmusra. Megfogott a gyermekek nyüzsgése, a tanórán kívüli foglalkozások (színes képekkel meghirdetett) számos lehetősége, a könyvtár elrendezése, a könyvtárostanító közvetlen személyisége. Nagy érdeklődéssel figyeltem a könyvtár-pedagógia és a könyvtár-használattan hatékony módszereit. Az élmény hatására úgy döntöttem, hogy főiskolai szakdolgozatomban megpróbálom bemutatni, mennyire eredményesen működik ez a könyvtár.

Ezúton szeretnék köszönetet mondani Gyurcsó Júlia konzulensemnek, kinek biztatásával sikerült megtalálnom azt a témát, mely a legjobban illik hozzám. Köszönöm Sági Lajosné munkatársamnak és egyben főnökasszonyomnak, hogy nemcsak a szakdolgozat elkészítésének ideje alatt, hanem egész főiskolai tanulmányaim során végig támogatott, munkaidőm beosztását rugalmasan kezelte. Köszönöm Bognárné Ica néni, volt könyvtárvezető és Gáborné Papp Aranka, jelenlegi könyvtárostanító lelkiismeretes segítő munkáját. Köszönöm azoknak a kedves diákoknak a részvételét, akik az interjú és a rajzok elkészítésében partnerek voltak. Továbbá köszönettel tartozom azoknak a pedagógusoknak (Bátki Erika, Szűcs Péterné, Tóbi Diána), akik munkám során hasznos tanácsokkal, útmutatókkal láttak el a pedagógia labirintusában. Végül szeretném kifejezni köszönetemet és szeretetemet családtagjaimnak, hogy főiskolai tanulmányaim ideje alatt végig biztattak, türelemmel és megértéssel voltak irántam.

Bátaszék, 2012. március 15.

Mórocz Zoltánné

Bevezető gondolatok

Bátaszék Magyarország déli részén, Tolna megyében található kisváros. Lakosainak száma már a 19-20. század fordulóján megközelítette a 7000 főt, ami azóta alig változott.

A városban a B-A-P Mikrotérségi Nevelési-Oktatási Központ28 működik. Oktatási-nevelési intézményei közé tartozik a bölcsőde, az óvoda, az általános iskola, egy alapfokú művészetoktatási intézmény, a gimnázium és a pedagógiai szakszolgálat. A mikrotérségi központhoz tartozik még a művelődési ház, a városi könyvtár és a gondozási központ is.

Az általános iskolába 490 gyerek jár, melyből 263 fő alsó tagozatos, a fennmaradó 227 fő pedig a felső tagozatba jár. Az iskolában 8 évfolyam működik; minden tanévben évfolyamonként három osztály indul. Emelt szintű oktatás folyik minden évfolyam rajztagozatán, nemzetiségi német tagozatán és 5-8. osztályban az informatikai specializáción. Délután napközi várja az iskola diákjait. A felső tagozatos tanulók egy tanulócsoportban, az alsó tagozatos diákok nyolc tanulócsoportban dolgoznak a délelőtti oktatást követően. A teljes napközin kívül tanulószoba is működik minden tanítási napon 11 óra 50 perctől 15 óráig. Ezzel a lehetőséggel 15-20 fő él napi rendszerességgel, azonban a létszám a délutáni foglalkozásoktól függően gyakran változik. A 490 főből 114 tanuló művészeti oktatásban is részt vesz: kerámiafoglalkozásra, festészetre, rajzórára és modern táncra járnak. A tánctanítás mellett zeneoktatás is működik az intézményben, ahol zongorán, gitáron, hegedűn, fúvós és ütős hangszereken tanulnak játszani a gyerekek. Szabadon választható délutáni szakkörök a következők: mazsorett, sakk, báb, matematika, történelem, fizika-kémia, KRESZ, atlétika, számítástechnika, labdarúgás, kosárlabda, angol, magyar és rajz. Pedagógiai szakszolgálat keretében kettő logopédus, egy fejlesztőpedagógus és egy gyógytornász működik együtt az iskolával. Beszédfejlesztésre 94 tanuló jár, fejlesztő foglalkozásra további 48 diák.

Dolgozatomban több kutatásmódszertani adatgyűjtési formát használtam fel. Beszélgetések és interjúk során szereztem a személyes élményeimet és benyomásaimat, rajzok készítésén keresztül elemeztem a résztvevőket, hospitáltam és megfigyeléseket végeztem. Tapasztalataimról jegyzeteket alkottam.

Beszélgettem többek közt Bognár Jenőnével, az első iskolai könyvtárossal, akitől sok információt kaptam a könyvtár megalakulásáról. 30 tanulóval készítettem interjút. Az általános iskola 3. évfolyamos tanulóinak könyvtárhasználati óráin 4 alkalommal hospitáltam, így próbáltam közelebbről megfigyelni a gyerekek témához való hozzáállását. Részt vettem az iskola könyvtár által meghirdetett „Ki tud többet Kanizsai Dorottyáról?” című vetélkedőn és megtekintettem egy bábelőadást. Összeállítottam egy kérdőívet, és a könyvtárban informálódtam a gyerekek könyvtárhasználati szokásairól. Minden tanulót megkértem az interjú végén, hogy készítsenek egy rajzot, melynek a címe: A könyvtár.

Az iskola egyik rajztanárnőjétől megkaptam azokat a szempontokat, amelyek segítségével elemezhettem az elkészült rajzokat. A rajztanárnő útmutatása alapján elemeztem a rajzokat.

Segítséget kértem az osztályfőnököktől a tanulók kiválasztásában az interjúkészítéshez, valamint önkéntes alapon is jelentkezett évfolyamonként 4 tanuló. A jelenlegi iskolai könyvtáros bemutatta a munkáját és a könyvtár működését. A jegyzetírás során azonnal megjelöltem lábjegyzetben a forrásokat, mert így nyomon követhető.

A feldolgozási munka folyamán először elemeztem a kérdőív alapján összegyűjtött válaszokat, majd %-os kimutatást készítettem.

Dolgozatom mellékletében elhelyeztem azokat a rajzokat, amelyek szépen összecsengnek az interjúban elhangzottakkal. Például egy kislány arról mesélt, hogy bábszakkörre jár, rajzán pedig egy hatalmas vörös paraván látható a kedvenc bábfiguráival.

Célom nem cáfolni vagy ellentmondásokat keresni, sokkal inkább alátámasztani azt a tényt, hogy a könyvtár-pedagógia, mint önálló tudományterület megállja a helyét. „A tudományok rohamos fejlődését az iskolának nem a tananyag növelésével, hanem az információszerzés és feldolgozás megtanításával kell követnie.”29 – vallja Dömsödy Andrea. Ezt a mondatot szeretném alátámasztani azokkal a módszerekkel és tapasztalatokkal, melyeket a vizsgált iskolai könyvtárban megfigyeltem. Ezek elsődlegesen a könyvtárhasználat tanításán és a könyvtár-pedagógia útmutatásainak hatékonyságán, továbbá a módszertani leírásain alapszanak. A bátaszéki Kanizsai Dorottya Általános Iskolai Könyvtárában a könyvtárostanár hatékony pedagógiai módszerekkel dolgozik, a szolgáltatás sokoldalú, élményszerű és gyakorlatias.

A kutatás lezárásának időpontja: 2012. március.

28 Bátaszék–Alsónyék–Pörböly Mikrotérségi Nevelési-Oktatási Központ. Alapításának ideje: 2009. július 1. Az intézmény típusa: többcélú közös igazgatású közoktatási intézmény. Székhelye: 7140 Bátaszék, Budai u. 9-11.

29 Dömsödy Andrea: Könyvtár-pedagógia. Budapest. Könyvtárostanárok Egyesülete – Flaccus Kiadó, 2003. p. 27.

1. Iskolai könyvtártörténet

„Haurit aquam cribro, qui vult discere sine libro”30

30 Jelentése: „Szitával akar vizet meríteni, aki könyv nélkül kíván tudást szerezni.” (Forrás: Mészáros István: Iskolai könyvtárak a magyar neveléstörténetben. In: Könyvtárostanárok füzete. 1. Budapest. Bod Péter Társaság, 1994. p. 5.)

1.1. Hazai áttekintés

Kezdetben volt …

A hazai iskolai könyvtárak története 996 körül, a Szent Mártonban (ma Pannonhalma) létesített első magyarországi iskola könyvtárával kezdődött. Bizonyíték erre egy 11. század végi pannonhalmi kolostori könyvjegyzék (könyvtári katalógus),31 amely egyúttal azt is tanúsítja, hogy az iskolai könyvtár elsődleges funkciója kezdetektől az oktatási intézményben folyó tanítás és nevelés támogatása volt: nélkülözhetetlen eszköz a tanuláshoz, az ismeretek elsajátíttatásához és az erkölcsi neveléshez, jellemformáláshoz. A középkori kolostori- és káptalani iskolák könyvtárában, majd a 14. századtól a nagyobb városok plébániai iskoláinak könyvtárában a latin nyelvtankönyvek és a Szentírás mellett ott volt például Szent Benedek „regulája”, a Szentek élete, Ciceró és Lucanus erkölcsformáló művei. Az iskolai könyvtárak – a tanárok és nagydiákok mellett – közös használatban voltak a szerzetesi rendházzal, a püspökséggel, az egyházi közösséggel és a világi elöljárókkal (= közösségi könyvtár). A kölcsönzés „antibiblum”, azaz a könyvekért adott zálog fejében történt.

A humanizmus és a reformáció hatása

„Az átmenet a hanyatló középkorból a humanizmusba jóval bonyolultabb, mint gondolnánk. […] Nehezünkre esik elképzelni, hogy a szellem még a középkori gondolat és kifejezés régi formáit ápolta, miközben már tulajdonképpen az antik szépség és bölcsesség felé törekedett. A klasszicizmus nem hirtelen megvilágosodásként jelent meg, hanem a középkori gondolat buja tenyészetében nőtt fel.” – idézi Mészáros István Johan Huizinga híres művét32, majd így folytatja: „Rejtve, búvópatakként jelentek meg – még középkori köntösben – az új pedagógiai gondolatok is Európa nyugati tájain, amelyek aztán felszínre törve új megvilágításba helyezték az ember alakításának-formálásának útjait, a nevelés irányait, céljait, perspektíváit. Ez az emberközpontú, e világra orientált humanista pedagógia széles körben bontakozott ki azután a 15-16. század fordulójára, majd […] terebélyesedett, színesedett a 16. század folyamán.”33 A 16. század végére létrejöttek az (eredeti klasszikus szövegeket tartalmazó) új tankönyvek, szöveggyűjtemények, segédkönyvek, kialakultak a szövegelemzési eljárások, szövegfeldolgozási módszerek. A klasszikusokkal való közvetlen foglalkozás sok tanulóban felébresztette (előbb-utóbb) az igényt más, hasonló kötetek kézbevételére is. Nyitottá váltak az olvasás iránt és az új ismeretek mellett a könyvek léleknemesítő, nevelő hatásának befogadására, ami komplex műveltséget eredményezett.

A katolikus trivialis és quadrivialis iskolák könyvtárai még szerények voltak és többnyire nem az iskolában, hanem a parókiákon helyezték el a könyveket. Változást az 1550. XIX. t. cz. hozott, mely lehetővé tette a jezsuita rend terjeszkedését. A jezsuiták térítettek, tanítottak, iskolát és vele könyvtárat is alapítottak. A rend éves számadásaiban, majd a gimnáziumi értesítőkben állandó kiadásként szerepel a könyv- és folyóirat vásárlás. „A budapesti egyetemi könyvtárban elhelyezett katalógusok tanui tekintélyes és nagybecsű könyvtáraiknak. Az 1773-ban bekövetkezett eltörlésük után könyvtáraik egy ideig illetetlenül állottak, míg helytartótanácsi rendeletek gondoskodtak végleges rendeltetésükről. 1777. május 22-ikén a helytartótanács a magyarországi jezsuita középiskolák könyvtárainak fölszereléséről úgy intézkedett, hogy, míg a budai tudományos egyetem az eltörölt Jézus-társaság könyvtárainak könyvjegyzékét publikálja, a melyben majd kimutatja azt is, hogy mely könyvek használhatók a fönnmaradó középiskolákban […] addig a középiskolák tartózkodjanak könyvtáraik fölszerelésétől.”34

1777. október 16-án a helytartótanács elrendelte a társaság könyvtárainak megvizsgálását. Az állományról mindennél többet mond, hogy azt a kormány elsősorban az egyetemnek kívánta megtartani, és csak kisebb hányadát ajánlották fel más iskolák könyvtárai számára. 1782-ben kormánymegbízott vizsgálta át a jezsuita könyvtárakat, aki lefoglalta az eretnek könyveket, az értékes műveket elküldte az egyetemnek, a maradékot pedig szétosztották egyéb intézetek között.

A protestáns iskolák könyvtárai az új nyomdatermékekre épültek és a külföldön járt protestáns lelkészek is hoztak magukkal könyveket. „A prtotestáns iskolák szervezetében mindenkor előkelő helyet foglalt el a bibliothekárius, rendesen az iskola szeniora vagy pedig a rektor, ki buzgón kezeli a könyvtárt és készít katalogusokat. Olvasunk évenkinti ellenőrzésekről, könyvtárvizsgálatról, melyeket az iskolai coetus gyakorol, olvasunk könyvek kikölcsönzéséről, egyes példányok elkallódásáról, a mi a mellett bizonyít, hogy a könyveket nemcsak a tanárok és tanulók forgatták, hanem az egyes városoknak műveltebb polgárai is. Az iskolai coetusoknak, a városi iskolaföntartó hatóságoknak, magánosoknak kitünő becsvágya volt, hogy a nagy áldozatkészséggel fölállított és föntartott iskoláknak korszerű könyvtáraik legyenek. Adományokkal, hagyományokkal és külön összegekkel gondoskodtak a könyvtárak gyarapodásáról, úgy hogy idők folytán egynémely protestáns intézet a kor színvonalán álló nagybecsü könyvtárral dicsekedhetett.”35

Magyarországon Mátyás király udvarából terjedt át az iskolákba a humanizmus eszmeáramlata. A 15. század végétől a 20. század elejéig a humanista gimnáziumok könyvtárai, majd a 16. század második felétől mind a protestáns, mind a piarista és jezsuita szerzetesrendi kollégiumok könyvtárai az antik klasszikus (görög és latin) szerzők művein keresztül szolgálták az ismeretszerzést, a jellem- és személyiség-formálást, az örök erkölcsi értékek elsajátítását. A 15. század végén – a kéziratos kötetek mellett – az iskolai könyvtárakban is megjelentek a nyomtatott könyvek, majd – a reformáció hatására, a 16. század végétől – az első magyar nyelvű bibliafordítások és más kiadványok. Az állomány jelentősen megnőtt, a gyűjtemény tartalmi összetétele pedig hűen tükrözte az iskola (és fenntartója) világnézetét. A korábban már említett két alapfunkció (ismeretátadó és személyiségformáló) mellett megjelent egy harmadik: ideológiai célok eszközévé vált a könyvtár, melynek következményeként megszülettek az első tiltások is. A katolikus iskolák könyvtáraiban megtiltották a protestáns szellemiségű kiadványok beszerzését és olvasását. A gyűjteményt – igény esetén – továbbra is közösen használhatták a helyi egyházi és világi körök, bár egyre több magán (főúri, érseki, püspöki) könyvtár is létesült ebben az időben. A 18. századtól az írott dokumentumok mellett megjelentek a térképek, földgömbök, éggömbök is a könyvtárakban.

A két Ratio Educationis36 hatása az iskolai könyvtárakra

Mária Terézia 1777-ben kiadott királyi tanügyi rendelete, a Ratio Educationis a 10-16 éves fiúknak létesített gimnáziumok könyvtárairól külön nem intézkedett. Részletesen rendelkezett azonban a 16-18 éves fiúk számára fenntartott királyi akadémiák könyvtárairól és az ekkor Budára helyezett nagyszombati egyetem könyvtáráról, melynek bölcsészfakultása (1-2. filozófiai osztály) szintén a középszintű oktatás intézménye volt 1848-ig.37

I. Ferenc király 1806-ban kiadott rendelete, a II. Ratio Educationis mérföldkő az iskolai könyvtárak történetében, mert „ekkor jelenik meg először egy állami hivatalos rendelkezésben utasítás a középszintű iskola saját – más intézményekkel nem közös – önálló könyvtáráról, ekkor jelenik meg a mai értelemben vett iskolai könyvtár.”38

A helytartótanács 1819. augusztus 10-én kelt, 22159. sz. rendeletével leltárt és évente pótleltárakat írt elő a tanári könyvtárak számára, de mivel a kormány nem biztosított éves átalányt gyarapításra, csak adományok és hagyatékok útján növekedtek a gyűjtemények.

A 18-19. század fordulóján jelent meg a szórakoztató funkció az iskolai könyvtárakban az ifjúsági irodalom két új műfaján – a kalandregényen (robinsonádon) és a kalandos útleíráson – keresztül, ismeretgyarapítás és erkölcsi ideálnyújtás céljából. „Mindkét könyv mélyreható nevelési céllal íródott, a felvilágosodás pedagógiai célját népszerűsítve és terjesztve: az adott külső körülményeken, anyagi és természeti bonyodalmakon saját erejével felülkerekedő győzelmes egyén ideálját tette rokonszenvessé.”39

A reformkor hatása

Az 1830-as, 1840-es években az alapfunkciók mellett megjelent a nemzeti (hazafias) nevelés követelménye az iskolai könyvtárakban. Ehhez kiváló alapot nyújtottak Kazinczy Ferenc (1759-1831) írásai, Csokonai Vitéz Mihály (1773-1805) költészete és prózája, Kisfaludy Károly (1788-1830) művei, és a korabeli kortárs irodalom képviselőinek alkotásai. Az iskolai könyvtárakban – a fentieken túl – elérhetővé váltak Kisfaludy Sándor (1772-1844), Berzsenyi Dániel (1776-1836), Vörösmarty Mihály (1800-1855), Kölcsey Ferenc (1790-1838), Eötvös József (1813-1871), Petőfi Sándor (1823-1849), Arany János (1817-1882), Jókai Mór (1825-1904) versei, drámái, prózai alkotásai, fordításai, emlékiratai, útirajzai, levelei. Olvasókörök, iskolai önképzőkörök alakultak a kortárs magyar irodalom, a magyar nyelv és történelem tanulmányozására, a magyarságtudat kialakítása céljából. Az 1840. évi VI. törvénycikk40 a magyar nyelv hivatalos nyelvvé tételéről és az 1844. évi II. törvénycikk41 a közigazgatás, a törvényhozás és az oktatás magyar nyelvűvé válásáról, tovább erősítette az iskolai könyvtárak átalakulását. Megváltozott az állomány nyelvi összetétele, a korábbi latin és német túlsúllyal szemben megkezdődött a gyűjtemények „magyar nyelvűvé” válása.

Az Organisations-Entwurf hatása

1848-ig középiskolai közoktatásügyünket a Ratio Educationis (1777), majd a második Ratio Educationis (1806) szabályozta. Az 1848/49. évi forradalom és szabadságharc bukása után, 1850-től kezdődően kiterjesztették Magyarországra is az 1849-ben, Bécsben kiadott Entwurf der Organisation der Gymnasien und Realschulen in Oesterreich. Vom Ministerium des Cultus und Unterrichts című – a középiskolák reformjáról szóló – tanügyi rendeletet. Ennek alapján vezették be nálunk az érettségivel záruló 8 osztályos gimnáziumot (a 10-18 éves fiúk számára) és a reáliskolákat. A kultuszminisztériumi rendelkezés mindkét iskolatípus számára külön tanári könyvtár és külön ifjúsági könyvtár felállítását írta elő. Ekkor alapították a legtöbb ifjúsági könyvtárat, mert az abszolutizmus közoktatási kormánya 1857. március 30-án, minden iskola számára elrendelte, hogy gondoskodjanak ifjúsági könyvgyűjteményekről. Az Entwurf kötelezte az iskolákat tanszergyűjtemények alapítására, a kormány maga látta el az iskolai könyvtárakat tudományos művekkel, pedagógiai és didaktikai szakfolyóiratokkal. Az egyes könyvnyomdák elküldték kiadványaikat, a fenntartók utalványoztak kisebb összegeket, hazafias érzületű tanárok saját költségükön rendeltek magyar könyveket az iskolai könyvtár számára. Megkezdődött kisebb oktatási intézményeink könyvtárainak jelentős gyarapítása.42

A dualizmus korának iskolai könyvtárai

Minden korszak könyvtári kultúráját meghatározza a társadalom, amelyben működik. A dualizmus időszakában sem volt ez másként. A társadalom tükörképeként – egységes könyvtárügy helyett – a különböző társadalmi csoportok olvasási igényeinek kielégítését szolgáló ún. rétegkönyvtárak jöttek létre. A dualizmus első időszakának egyik legjelentősebb kulturális eredménye művelődésünk intézményes alapjainak megteremtése volt. A közoktatási rendszer fokozatos kiépítésével párhuzamosan, megszülettek az új iskolatípusok könyvtárai is. Az iskolai könyvtárak célját az alsó fokú oktatás területére egyre inkább behatoló herbarti pedagógia szellemében igyekeztek megfogalmazni. Herbart szerint az oktatásnak – ahhoz, hogy elérje célját – érdekesnek kell lennie. Ennek egyik módja a szemléltető, vagy ábrázoló oktatás bevezetése. E nézetnek megfelelően tekintették az iskolai könyvtárat szemléltető eszköznek, mondván: Olyan taneszköz, mint a földgömb, vagy a tábla. Mások olyan pedagógiai eszköznek tartották, amely „a szív, a jellem és a szellem nevelését” szolgálja.43

A politikai változások hatására 1861-től ideiglenes gimnáziumi tanterv került bevezetésre és újra nemzeti szelleművé váltak középiskoláink. A dualizmus idején az iskolai könyvtárak változatlanul a hagyományos kettős funkció alapján működtek, de az oktatási cél (ismeretbővítés) mellett a nevelési cél a reformkorban kialakult formában (erkölcsi nevelés és nemzeti-hazafias, ezen belül magyar nyelvi és magyarságtudat nevelés) élt tovább. 1867-től a Magyar Királyi Vallás- és Közoktatásügyi Minisztérium (VKM) irányítása alá kerültek az iskolák és könyvtáraik, gyarapításra a VKM folyósított éves átalányt, a könyvtárak állománya elérte az ezres nagyságrendet. Az iskolai könyvtárak tevékenységét minisztériumi bizottságok, rendelkezések, utasítások, ajánló jegyzékek, folyóiratok és más kiadványok segítették. Az államosítás azonban bevezette a selejtezést. Morvay Győző szerint „káros dolog a kiselejtezés”, mert „Ilyen selejtezéskor néhol ezer számra vetik ki a régibb, vagy a használatból kiment teljesen ép könyveket és sokszor oly művek kárhoztatnak autodaféra, melyek megérdemelték volna a megtartást. Nemcsak a régibb, hanem főleg a tankönyvekkel szemben káros eljárás, mivel ha már nem is hiszünk bennük, vagy nem is tanítunk belőlük, megőrzésük mégis becses és kiváló adalékot nyújtanak kultúrtörténeti fejlődésünkhöz.”44

Eötvös József minisztersége idején megszületett hazánk első népiskolai törvénye (1868. évi XXXVIII. törvénycikk). Ha burkolt formában is, de Magyarországon ez a jogszabály tesz először említést az iskolai könyvtárakról. A 30. § a szükséges taneszközök közé értette az iskolai nevelő-oktató munkát segítő könyvtárat is. A törvény végrehajtási rendeletének számító „Utasítás” az iskolaszékek számára előírta, hogy „odahassanak és elkövessenek mindent, hogy az iskolában iskolai könyvtár állíttassék.” A népiskolai könyvtárakról a korabeli statisztikák keveset beszélnek. (A VKM Jelentése szerint 1869-ben 870 népiskolában működött könyvtár.) A városi népiskolák általában kétszer akkora állománnyal rendelkeztek, mint a falusiak. A népiskolai könyvtárak egyúttal népkönyvtárként is funkcionáltak, hatékonyságuk elsősorban a tanító személyiségétől függött (közülük sokan a népoktatás apostolai voltak). Az iskolák 2/3-ában működött tanítói és 9/10-ében ifjúsági könyvtár. A tanítói könyvtárak a tantervek, útmutatók, tankönyvek (olvasókönyvek), atlaszok mellett pedagógiai kézikönyveket is tartalmaztak. Trefort Ágoston 1877. december 18-án kiadott 30535. sz. miniszteri rendelete megteremtette az iskolai könyvtárak anyagi alapját, a beiratkozási díjból az elemi népiskolákban, tanulónként 25 krajcárt az iskolai könyvtárak fejlesztésére kellett fordítani. Ennek eredményeként a hetvenes évek végétől az állami népiskolák csaknem mindegyikében volt iskolai ifjúsági könyvtár (ami nem mondható el a felekezeti népiskolákról) és különváltak a népkönyvtáraktól. A VKM – a Hivatalos Közlönyben – rendszeresen ajánlott a népiskolák számára (is) beszerzendő könyveket (pl: Benedek Elek „Magyar mese és mondavilág”-át, A Pallas Nagy Lexikonát).

Eötvös József középiskolai törvényjavaslata 1869-ben került a Parlament elé, de elfogadtatni már nem tudta, 1871-ben meghalt. Utódja, Pauler Tivadar által kiadott tanterv 1871-ben, az új reáliskolai tanterv 1875-ben, Trefort Ágoston gimnáziumi tanterve 1879-ben lépett életbe. Trefort már említett miniszteri rendelete szerint, a felsőbb iskolákban tanulónként 50 krajcárt kellett az iskolai könyvtárak fejlesztésére fordítani a tanulók beiratkozási díjából és az igazolatlan hiányzás utáni büntetésekből. A dualizmus korabeli gimnáziumok és reáliskolák könyvtárainak számát pontosan ismerjük, mert 3 statisztika is készült róluk. Ezekből kiderül, hogy tanári könyvtár mindenütt volt, ifjúsági részleg pedig 1/3-ukban. (Ifjúsági könyvtárak létrehozásáról később a Középiskolai rendtartás 28. §-a rendelkezett, mely előírta, hogy „Minden intézetben ifjúsági könyvtár rendezendő, mely az iskolai oktatással kapcsolatos, azt kiegészítő olvasmányt nyújtson.”45) A tanári könyvtárakban átlagosan 8800, az ifjúságiakban 1882 kötet volt. A középiskolák tehát kitűnően el voltak látva az oktatáshoz szükséges dokumentumokkal, a kultusztárca és az egyházi rendek folyamatosan biztosították a szükséges beszerzési keretösszeget. (Ennek köszönhetően néhány nagy múltú középiskolánk könyvtárát – állományuk történeti értékei miatt – a tudományos könyvtárak közé is sorolták. A közönségtől, a városi polgárságtól ezek a könyvtárak mereven elzárkóztak.) A tanári részleg állománya nagyrészt szakmunkákból és tudományos folyóiratokból állt, az ifjúsági könyvtár 15%-a tankönyv, 85%-a ifjúsági mű, ajánlott olvasmány volt. A gyűjteményeket majdnem mindenütt kölön szobában tartották, súlyos mulasztás azonban, hogy csak a könyvtárak 1/3-áról készült katalógus, nyomtatott címjegyzékét pedig csupán 16-18 adta ki.

A VKM a középiskolai könyvtárak állományának összetételéről egészen 1918-ig nem rendelkezett, bár a Hivatalos Közlönyben (a századforduló idején) több alkalommal is javasolt beszerzésre könyveket, sorozatokat és folyóiratokat.

Az iskolai ifjúsági könyvtárak vonatkozásában mérföldkőnek számított a Dolinay Gyula46 által Iskolai és Népkönyvtár címmel indított, első iskolai könyvtári szakfolyóirat megjelenése. A magánvállalkozásként indult, de 2. számától kezdődően a Múzeumok és Könyvtárak Országos Tanácsának hivatalos lapjaként megjelenő, liberális, kormánypárti szellemiségű kiadvány elsősorban a könyvtárak létrehozása és gyarapítása tárgyában közölt gyakorlatias jellegű írásokat. Meg kell említenünk Lechner László nevét is, aki 1877-ben arra kereste a választ, hogy a középiskolák ifjúsági könyvtárait milyen irányelvek mentén alakítsák ki, mi kerüljön az állományba. Lechner „egyoldalúnak” nevezi a középiskolai rendtartás előírását, mivel szerinte a tanuló „szívét is nemesbíteni kell az oktatással kapcsolatos, azt kiegészítő olvasmánnyal.”47 Lechner szavaival: „Feladatom az lesz, hogy e két kérdésre adjak feleletet: 1.) Milyen elvek szerint alakítandó a könyvtár, és ha már van ily könyvtár, mily tartalmú könyveket hagyjunk benne, és mily könyveket szerezzünk, ha a könyvtárt gyarapítani akarjuk? 2.) Miképen kezeltessék ily könyvtár? Az első kérdésre nézve a miniszteri rendelet némi támpontot nyújt, követelvén, hogy a könyvtár az oktatással kapcsolatos legyen, és azt kiegészítő olvasmányt nyujtson. E rendeletből egyoldaluságot is kibetűzhetni. Az ifjúsági könyvtár nem csak a tanulóknak intelligentiáját akarja kifejteni, de szívét is nemesbíteni; erről hallgat a rendelet.”48 Lechner végül indítványozza, hogy „Küldjön ki a tanári egyesület bizottságot, mely oly munkáknak lajstromát állítsa össze, melyek, tekintve az ifjusági könyvtárakat, megvételre minden tekintetben ajánlhatók.”49 Javaslata nyomán később jegyzékek sora készült (tanulmányi szint, életkor és nevelési cél figyelembevételével) a középiskolai könyvtárak számára. Az ifjúsági könyvjegyzékek folyamatos frissítésének, kiegészítésének, továbbá a klasszikus irodalom iskolai könyvtári kiadásának fontosságára Szemák István50 hívta fel a figyelmet.

Témánk szempontjából nagy jelentőségű az Országos Tanítói Képviseleti Közgyűlés által 1881 augusztusában megfogalmazott és 12196/1881. sz., 1882. január 31-én kelt miniszteri rendelettel jóváhagyott állásfoglalás is, mely – Dr. Neményi Imre, a (nép)iskolai könyvtárak történetének első összefoglalója szerint – „mély szakértelemmel, nagy ügyszeretettel és az ifjúsági könyvtárak feladatának, czéljának okos megítélésével, helyes felfogásával és tiszta átérzésével van megírva.”51 A Közgyűlés szerint a tanító feladata, hogy tanítványaival megszerettesse az olvasást. E cél érdekében mindenütt szükségesnek vélték iskolai könyvtárak felállítását. Hangsúlyozták, hogy már az alsófokú oktatásban fel kell kelteni az olvasás vágyát, majd rendszeresen tovább kell fejleszteni azt. A 133 évvel ezelőtt született, nyolc pontból álló, szabályzatszerű szöveg – sok szempontból – ma is aktuális, ezért megérdemli, hogy teljes terjedelmében közöljük:

„1. Meghagyatik, hogy minden népoktatási intézetben iskolai, ifjúsági és a hol csak kivihető, népkönyvtárak állíttassanak; azért, mivel ezek hathatós eszközök a népnevelés előmozdítására.

2. Az iskolai-, ifjúsági- és népkönyvtárak czéljaiknak csak úgy felelhetnek meg, ha a tanítók a gyermekekben már a nevelés alsó fokán felkeltik az olvasás vágyát.

3. A felkeltett olvasási vágy a tanítás minden következő fokán rendszeresen tovább fejlesztendő az ifjúsági könyvtárak használtatása által.

4. A mindennapi iskolát végzett ifjúságnak szintén alkalom adandó a könyvtár szabad használatára; megjegyezvén, hogy az ifjúsági művek beszerzésében folytonos tekintettel kell lenni az olvasó ifjúság korára és fejlettségére.

5. Hogy az itt jelzett irány a tanítóság által következetesen megtartassék, mindenek előtt oly tájékoztató utasítás lesz szükséges, mely az iskolai-, ifjúsági és népkönyvtárak eszméjét, czélját és kezelését megismerteti; utasítást ad a tanítóknak, hogy miként kezdjék meg az olvasásra, ez úton való különös szoktatást, hogyan vezessék osztályonkint a növendékeket, hogy az iskolai könyvtárt, minél inkább igénybe vegyék és a gyermekekben az olvasási hajlamot meggyökereztessék, s az ifjú második természetévé tegyék.

6. Ilyen tájékoztató utasítás kiadásáról annak idején gondoskodva lesz.

7. Utasíttatni fognak az állami tanítóképző intézetek igazgatói, hogy jövőre a tanítójelöltek ez irányban is nyerjenek utasítást.

8. Gondoskodva lesz arról, hogy lehető olcsón előállított és hasznos ifjúsági, kertészeti, gazdasági s ipari olvasókönyvek jelenhessenek meg és a ponyvairodalmi művek jó olvasmányokkal helyettesíttessenek. Gondoskodva lesz továbbá megfelelő és olcsó iratoknak kiadásáról is, mely intézkedés által valószínűleg a nép erkölcsét és gondolkozását megmételyező ponyvairodalom is le fog szoríttatni.”52

A korszerű gondolatok megvalósítása azonban elmaradt. Húsz évvel később, 1902-ben írt dolgozatában Dr. Neményi Imre az alábbi megjegyzést teszi: „Amit ezen a téren a külföld legkiválóbb elméi az utóbbi évtizedekben alkottak, mindaz in nuce feltalálható a fent idézett munkálatban. Hol lehetnénk mi már ma, ha az abban kilátásba helyezett intézkedések azóta megvalósíttattak volna! Azonban az egész, gyönyörű szépen átgondolt, tartalmas és értékes munkálat megmaradt akadémiai értékűnek, mert az „annak idejére” kilátásba helyezett intézkedéseknek ideje, még mind e mai napig sem érkezett el.”53 György Aladár pedig így értékelte a helyzetet: „Igen, a fejlődésnek még csak a kezdetén vagyunk. Korunk pedagógiája diadalra juttatta a szemléltetés elvét s ezzel kapcsolatban a tanszergyűjtemények rohamosan emelkedtek, de nem a pedagógiai tudomány, hanem egyes lelkes pedagógusok jutottak el világos tudatára annak, hogy a könyvbúvárlás is taneszköz, s hogy az oktatás nem utolsó célja felkelteni a vágyat az önművelődésre, elvezetni az ifjúságot addig a pontig, hogy kutatni tudjon, búvárkodni szeressen.”54

Az 1880-as években a népiskolai ifjúsági könyvtárak mellett tovább éltek a gimnáziumok és a reáliskolák könyvtárai, de megjelentek a polgári iskolák, a felsőbb leányiskolák, valamint a középszintű ipari és kereskedelmi szakiskolák tanári és ifjúsági könyvtárai is. 1883-ban megszületett az első középiskolai törvényünk (Trefort: 1883. évi XXX. tc.), amit 1884-ben új miniszteri tanterv követett, annak utasításaival (1886). A felsőbb leányiskolák ifjúsági könyvtárairól az 1889. évi május 28-án 20937. sz. alatt kelt miniszteri rendelet intézkedett. Ennek megfelelően a felvételi díj egy részét gyarapításra kellett fordítani, az évenként kiadott Értesítőben pedig a könyvtár éves gyarapodását is fel kellett sorolni (1895. szeptember 30-án kelt 15552. sz. rendelet alapján). A középiskolák (gimnáziumok és reáliskolák) részére 1890-ben 23583. sz. alatt kiadott Rendtartás 4. §-a szerint beíratáskor minden tanulónak ifjúsági könyvtári díjat kellett fizetnie. A 25. § elrendelte, hogy „minden intézetben tanári felügyelet alatt álló ifjúsági könyvtárt kell berendezni, mely az iskolai oktatással kapcsolatos és azt kiegészítő olvasmányt nyújtson.” Az 52. § 2/g pontja előírta az igazgatók számára, hogy éves jelentésükben térjenek ki az iskolai könyvtár tevékenységére is „különös tekintettel az oktatás eredményében látszó hatásukra.” A Rendtartás a középiskolai tanulóknak olyan kötelező olvasmányokat rendelt, melyek kapcsolódnak a tananyaghoz, de idő hiányában az iskolában nem feldolgozhatók. Kitért arra is, hogy az iskolai ifjúsági könyvtár gyarapítása „a tanári testületnek különböző szaktudományú tagjaiból alkotott bizottság megállapítása szerint történjék.” A felső kereskedelmi iskolák számára 1895. augusztus 20-án 44001. sz. miniszteri rendelettel kiadott Szervezet 4. §-a szerint nem a beíratkozás, vagy a felvételi eljárás díjából kell finanszírozni az iskolai könyvtár beszerzéseit, hanem minden tanulónak – a vallás- és közoktatásügyi miniszter engedélyével meghatározott – összeget kell fizetnie a könyvtár gyarapítására. A 73. § elrendeli az igazgató számára, hogy éves jelentésében az ifjúsági könyvtár munkájára is térjen ki „különös tekintettel az oktatás eredményében látszó hatásukra.” A polgári iskolák könyvtáraira gyakorlatilag az elemi népiskolákra vonatkozó előírások érvényesültek. A tanító- és tanítónőképző intézetek ifjúsági könyvtárait szabályozó 1900. december 18-án kelt, 45781. sz. Rendtartás 46. §-a előírta, hogy „mindegyik képzőintézetben ifjúsági könyvtár rendezendő be, mely az iskolai tanítással kapcsolatos és azt kiegészítő olvasmányt nyújtson a tanulóknak. Az ily könyvtár rendbentartása és kezelése a tanulók egyikére bízható, de a beszerzendő művek jegyzékét évről-évre a tanári testület állapítja meg és ugyancsak ő gondoskodik a felügyelet gyakorlásáról.”55

Az előzőekből jól látszik, hogy a 19. század végére napvilágot láttak a különböző iskolatípusok könyvtárainak működését és gyarapítását szabályozó rendeletek, utasítások. Végrehajtásukat azonban senki sem ellenőrizte. A VKM figyelme más területekre fókuszált, az iskolai könyvtárak háttérbe kerültek, a könyvtárnak, mint pedagógiai eszköznek a jelentősége leértékelődött. 1901. július 4-én Wlassics Gyula vallás- és közoktatásügyi miniszter szakmai tanácskozást hívott össze az iskolai ifjúsági könyvtáraknak a káros (ifjúsági) irodalmi termékektől való megszabadítása és megvédése tárgyában. Az értekezlet résztvevői – a kiadványok hivatalos külső bírálatának elvetése után – úgy látták, hogy a könyvtárt vezető tanító vagy tanár képes leginkább eldönteni, hogy olvasóinak mi káros, ezért őt magát tették személyesen felelőssé a gyűjtemény tartalmáért. A szülők és az iskolai ifjúsági könyvtárak számára ajánlott ifjúsági irodalom jegyzékének összeállításáról és folyamatos közzétételéről döntöttek (az egyes művek címe mellett az ajánló és az őt ellenőrző tanfelügyelő, vagy a megyei tanító / tanári egyesületek tagja nevének feltüntetésével). Javasolták, hogy minden iskolatípusra osztályonként más-más olvasmányjegyzék készüljön, továbbá hogy a Magyar Paedagógiai Társaság alakítson ifjúsági irodalmi bizottságot és álljon az ügy élére.

A népiskolai ifjúsági könyvtárak történetében fordulópontot jelentett 1902-ben a tanárokból, írókból (tanító nem volt közöttük!) álló Népiskolai Könyvtárakat Intéző Bizottság (NIKIB) megalakulása. A közvetlenül a kultuszminiszter alá tartozó szervezet feladata a központi irányítás (az ifjúsági irodalom figyelemmel kísérése, ellenőrzése), a módszertani tanácsadás és a könyvtárosképzés lett volna, működése azonban leszűkült a beszerzendő művek – izgatás, valláserkölcs, hazafiság, magyaros nyelvezet szempontjából történő – elbírálására. A VKM 1158/902. eln. sz. rendeletével elrendelte további népiskolai ifjúsági könyvtárak szervezését, intézkedett az iskolai könyvtáros személyéről és „szabályozta az iskolai könyvtárak elvi kérdéseit, – ezek között döntő súllyal a beszerzést. Előírta, hogy ezentúl csak a Népiskolai Ifjúsági Könyvtárakat Intéző Bizottság jegyzékén szereplő műveket vásárolhatják az iskolák.”56 A Bizottság 1903-ban országos felmérést végzett, mely szerint „körülbelül 2019 népiskolai könyvtár működött az országban, mintegy 109 000 kötettel. Az átvizsgált jelentésekből megállapítható, hogy az iskolák könyvtárügye igen kezdetleges állapotban volt. (Ezt támasztja alá Mohar József közleménye is, mely szerint „… vannak ugyan szép számmal iskolai ifjúsági könyvtáraink, de ezeknek sem felszerelése sem működése a fokozottabb nemzeti és pedagógiai kivánalmaknak meg nem felel!”57) Az állami iskolák 2/3 része semmiféle, illetve 10-15 füzetből álló „könyvtárral” rendelkezett, de a gazdagabb állományok értékét is nagyban csökkentette az oda nem való, elavult, értéktelen művek nagy száma. […] a 109 000 kötetnek csak mintegy 45-50%-a felelt meg céljának, tehát 55-60 000 kötet állt az ország hozzávetőleg kétmillió népiskolai tanulója rendelkezésére. A tapasztalatok alapján 1904-ben a VKM rendeletet bocsátott ki 2196 új iskolai könyvtár felállítására […] típusok szerint […] Az I. típus a legszegényebb (rendszerint eddig könyvtárral nem rendelkező) iskolák számára kötelező, kötetszámban csekély (60-70 mű), tartalmilag az éppen legszükségesebb könyvekkel rendelkező könyvtárt jelentette. A II. és III. típus anyaga mennyiségileg gazdagabb, tartalmában változatosabb gyűjtemény, nagyobb jövedelmű iskolák számára. A három típus standard anyagát a NIKIB állította össze.”58 Az 1904-ben a NIKIB megjelentette első (annotáció nélküli) ajánló könyvjegyzékét, amit – Csulák Mihály tanulmánya59 szerint – 1917-ig több pótjegyzék követett. Ekkor kerültek az iskolai könyvtárak állományába a magyar népmesék, népmondák és a népköltészeti gyűjtemények. Nagy példányszámban vásárolták Verne, Cooper, Mark Twain, Karl May, Gárdonyi, Molnár Ferenc ifjúsági regényeit, melyek (egyben az iskolai könyvtár újabb funkciójaként) „a szabadidő örömteli szórakozással – érdekes, izgalmas, de ugyanakkor nevelő hatású –, olvasással való eltöltésének szélesebbkörű alkalmait nyújtották.”60 Megjelentek az 1848/49-es magyar szabadságharc dicsőségét, igazságát feltáró monográfiák. Mindemellett az iskolai könyvtár nevelési funkciója gazdagodott az esztétikai nevelés irodalmi és művészeti vonatkozásaival.61 Új dokumentumtípusként megjelent a dia(film), az iskolai könyvtár új állományegységeként pedig a diatár.

A fenti törekvések hatására a dualizmus idején megszilárdult az ifjúsági iskolai könyvtárak állományának összetétele:

I. a.) klasszikus szépirodalom b.) kortársi szépirodalom

II. a.) tudományos ismeretterjesztő irodalom b.) képes, illusztrált művészeti ismeretterjesztő szakirodalom

III. ifjúsági szépirodalom

IV. ifjúsági folyóiratok

A tanári könyvtárak állománya is kibővült – a szaktudományos művek és szakfolyóiratok mellett – pedagógiai, neveléstudományi módszertani munkákkal. Mindemellett – az állami és a felekezeti középiskolák könyvtáraiban egyaránt – jellemző volt a tanári könyvtárak gyűjteményének pluralizálódása, vagyis az elfogadott szellemiségű kiadványok mellett beszerezték az elutasított (bírált) tanokat tartalmazó könyveket is, mint például a darwini, a szabadkőműves, a szocialista, a kommunista, a protestáns vagy a katolikus nézetekkel foglalkozókat. A 19-20. század fordulóján kibontakozó reformpedagógiai mozgalom hatására a tanári könyvtárakban – a tanulók személyiségének, gondolkodásmódjának és viselkedésének tudományos igényű megismerése és megértése céljából – megjelentek a gyermekekről szóló tanulmánykötetek.

Az iskolai könyvtárak kezelését a NIKIB Utasítás megjelentetésével támogatta. Kezdeményezésére a VKM kiadta 2962/904. eln. sz. alatt kelt Utasítás a népiskolai ifjúsági könyvtárak kezeléséről című miniszteri rendeletét, mely immár hivatalosan szabályozta az iskolai könyvtárak szakmai tevékenységét. A dokumentum kitért az alapleltár és a cédulakatalógus szükségességére is.

A NIKIB jelentése szerint 1904. és 1909. között „2126 állami, 925 községi és 233 felekezeti iskolában állítottak fel új vagy újjászervezett könyvtárt. Összesen 3284-et. (Meg kell jegyezni, hogy a felekezeti iskolák között nem szerepelnek a római katolikus egyház intézetei.) […] Kötetszám: összesen 477 727, ebből 1903-8 közötti gyarapodás: 368 727 kötet.”62 A jelentés összefoglalása szerint a felügyelői jelentések egybehangzóan tanúsítják, hogy az ifjúsági könyvtárak intézménye a várakozásokat felülmúlva működött az országban. A NIKIB jelentése az Uránia című folyóiratban63 teljes terjedelmében megtalálható.

A sikerek ellenére a VKM 1918. évi 70.596 sz. rendeletével megszüntette a NIKIB működését és új szervet – az Ifjúsági Könyvtárakat Intéző Bizottságot (IKIB) – nevezett ki az iskolai könyvtárak támogatására. Ezt a lépést Dr. Csulák Mihály az Osztrák-Magyar Monarchia összeomlás előtti „kapkodó kísérleteként” értékeli, annak érdekében, hogy „ellenőrzését olyan területekre – esetünkben minden iskolatípus könyvtárára – is kiterjessze, amelyek fölött megfelelő ellenőrzést eddig nem tudott gyakorolni.”64 Az IKIB szervezeti és működési szabályzata annyiban tért el elődje alapdokumentumától, hogy hatásköre nem csak a népiskolákra, hanem minden iskolatípusra kiterjedt. Az új szervezet működését az 1920. évi 56.955. VIII. sz. körrendelet szüntette meg. A teljesség kedvéért meg kell megemlítenünk Kelemen Elemér tanulmányát65 is, amely két – az iskolai könyvtárakat érintő – rendelettervezetet ismertet.

A két világháború közötti időszak iskolai könyvtárai

Ezen időszak iskolai könyvtártörténete meglehetősen Janus-arcúnak tűnik a szakirodalom alapján. Másként vélekedik róla Mészáros István szerzetestanár és másként értékeli például Csulák Mihály. Ennek – többek között – az a magyarázata, hogy a katolikus iskolák egy része önmagára nézve nem tartotta kötelező érvényűnek a VKM rendeleteit. Fontosnak és erkölcsi kötelességünknek érezzük mindkét álláspont elfogulatlan ismertetését.

Bár az iskolai könyvtár funkciója a két világháború között sem változott, az elsődleges cél továbbra is az ismeretnyújtás és a nevelés (ezen belül az erkölcsi, a hazafias-nemzeti és az esztétikai), továbbá a tanulók egyéni érdeklődésének kielégítése, a szabadidő hasznos (örömteli, élményszerű olvasnivalóval biztosított) eltöltése és a tanulók személyiségének komplex fejlesztése volt, 1920-1926 között a középiskolai könyvtárak állományában csak a Szemák István által összeállított jegyzékben megtalálható és a külön engedélyeztetett művek lehettek. Az 1923-ban alakult, de ügyrenddel csak 1926-tól rendelkező Országos Ifjúsági Irodalmi Tanács (OIIT) 1926-ban Szabályzatban rögzítette a „beszerzendő” és „beszerezhető” művek66 bírálati szempontjait, melyeket Csulák Mihály67 és Szerafinné Szabolcsi Ágnes68 tanulmánya részletesen ismertet. Szerafinné megjegyzi: „… a beszerzendő dokumentumok listája nagyon rövid, a hét csoportban, összesen 50 művet soroltak fel. A középiskolások csoportjaiban a klasszikus magyar kötelező irodalmon (Petőfi, Arany, Csokonay, Fazekas, Katona, Vörösmarty stb.) kívül szinte nem látunk értékes munkát.”69 „… megállapíthatjuk, hogy a klasszikus magyar irodalmi alkotások, „kötelező irodalmakon” kívül, elenyésző példányban szerepeltek a világirodalom jeles alkotásai […] jelentős mennyiségben képviseltették magukat a jelentéktelen alkotók, a korszak politikai gondolkodását tükröző jelenetek, versek, cserkész kiadványok.”70

Az Országos Közoktatási Tanács Ifjúsági Irodalmi Bizottsága által készített új Ifjúsági Könyvtári Jegyzék (a VKM 54.021/1941. V. sz. rendelete) az 1941-es Hivatalos Közlönyben71 jelent meg. A miniszteri rendelet szerint az iskolai ifjúsági könyvtárakban csak a jegyzéken feltüntetett kiadványok lehetnek. A listán nem szereplő műveket selejtezni kellett, illetve az értékesnek ítélt könyveket – a tantestület által egyenként javasolva – a tankerületi királyi főigazgatón keresztül, megküldhették az Országos Közoktatási Tanács Ifjúsági Irodalmi Bizottságának felülvizsgálatra. A Bizottság jóváhagyása esetén – hivatkozva annak engedélyére – megmaradhattak az iskolai könyvtár nyilvántartásában az értékes könyvek. Ugyanilyen nehézkes eljárással kerülhetett a jegyzékre egy-egy, a tantestület által javasolt új kiadvány. A művek elbírálásánál legfontosabb szempont nem az irodalmi művészeti érték volt, hanem a társadalmi rend, a valláserkölcsös nevelés védelme.72

A fentiek következtében jelentősen módosult az iskolai könyvtárak állományának tartalmi összetétele: az 1920-as évek elejétől a latin-görög klasszikusok állományrész teljesen háttérbe került, viszont expanzív gyarapodást mutatott a modern természettudomány eredményeit közlő, ismeretterjesztő irodalom. Ekkor kerültek be a könyvtárakba az önismerettel, önneveléssel, fejlődéspszichológiával, testneveléssel, természetjárással, sporttal kapcsolatos kiadványok is. Mészáros István kifejti, hogy a modern magyarságtudat, korszerű magyarságismeret (mai divatos kifejezéssel: a nemzeti identitás-tudat) kötetei az 1930-as években kerültek az iskolai könyvtárakba. Ekkor jelentek meg a népi írók művei, a falukutatók szociográfiai munkái, a „Mi a magyar?” kérdéskör tudós kutatóinak könyvei, azután a magyar népdallal, népművészetekkel, népballadákkal, néptánccal, népmesékkel foglalkozó kötetek is.

Mészáros István természetesnek véli, hogy az iskolai ifjúsági és tanári könyvtárak számos kötetét átjárta a trianoni békeszerződés megdöbbentő igazságtalansága feletti felháborodás jogos érzése, továbbá, hogy számos könyvben felmerült a történelmi Magyarország egykori területeinek visszacsatolási igénye is. Azt is elismeri, hogy „az iskolai könyvtárak egyes köteteiben halvány nyomokban jelentkezett a szomszédos népek, az ún. „utódállamok” lakosságának lebecsülése, becsmérlése is”, de azonnal hozzáteszi: „ezek pedagógiai kára akkoriban is nyilvánvaló volt”. Viszont határozottan leszögezi, hogy „az is tény: a hazai iskolai könyvtárakban nem szerepeltek sem antiszemita művek, sem a német fajelméletet közvetítő és terjesztő könyvek.”73

1924-ben Klebelsberg Kuno középiskolai reformja eredményeként új középiskolai törvény és tanterv lépett életbe, 1926-ban megvalósult a leányközépiskolai reform is (alapelvek és törvényi szabályozás). Az 1920-as évek második felében – a tanyai-falusi elemi népiskola-építés keretében, értékes könyvállománnyal felszerelt iskolai népkönyvtárak sora létesült vidéken. A gyűjteményt a tanító kezelte, de a tanulókon kívül a falu és vonzáskörzete lakossága számára is kölcsönzött.

1934-ben Hóman Bálint újabb középiskolai reformot hajtott végre (1934. évi XI. tc.), majd megjelent az erre épülő új gimnáziumi tanterv és tantervi utasítás is, amit 1938-ban egységes középiskolai tanterv követett. A harmincas években – idegennyelv-oktatás és esztétikai nevelés céljából – új állományrészként jelent meg az iskolai könyvtárban a hanglemeztár és az iskolai eseményeket, ünnepségeket, kirándulásokat megörökítő filmtár.

Meg kell említenünk még egy – 1944 nyarán megjelent, a tanítói és a tanári könyvtárakba beszerzésre ajánlott művekről szóló – VKM rendeletet. Az intézkedés pozitívumaként értékelhető, hogy „a tanítói és tanári könyvtárak számára egységes alapjegyzéket állapít meg, s ehhez fűz kiegészítő jegyzékeket a különböző középiskolák sajátos szükségleteit figyelembe véve. […] ledönteni szándékozik a maga módján azt a mesterséges válaszfalat, amely a pedagógus társadalmon belül a tanítót és a tanárt elválasztotta. […] A könyvek többségét a Horthy-korszak legrangosabb tudományos, ismeretterjesztő művei teszik ki és ez többé-kevésbé az ajánlott szépirodalmi anyagra is érvényes.”74

A II. világháború utáni évek iskolai könyvtárügye

A háborús események sok kárt okoztak az iskolai könyvtárak állományában, de még többet a politikai indítékú és célú könyvmegsemmisítések, könyvbezúzások, selejtezések. 1943-1944-ben a bolsevik-gyanúsnak nyilvánított műveket vonták ki az iskolai könyvtárakból, majd 1945 után a kommunista- és szovjetellenesnek minősített köteteket. 1948-1950 között – a kommunista proletárdiktatúra szempontjai szerint – az értékes könyvek igen széles körét ítélték pusztulásra. Hatalmas kár keletkezett ily módon. Az egyházi iskolák államosítása sok értékes iskolai könyvtár teljes pusztulását eredményezte.75

Az oktatásügyi kormányzat elkészíttette az Országos Köznevelési Tanács Könyvtári Bizottságával az általános iskolák és a középiskolák könyvtárainak alapjegyzékét. Az Ifjúsági Könyvtárjegyzék az általános iskola I-VIII. osztálya tanulói számára76 című kiadvány 1946-ban, az Ifjúsági könyvjegyzék a középiskolák számára77 című dokumentum 1947-ben látott napvilágot. Előbbi Bevezetőjéből megtudható, hogy a jegyzék tájékoztató jelleggel készült, nem teljes és nem kizárólagos. A miniszteri rendelet a könyvbeszerzésre szánt források 75%-ában írta elő a listán szereplő művekből történő vásárlást. A kiadványban – az ajánlott műveket három csoportra osztva – a 6-10 éveseknek és a 10-12 éveseknek 120-120, a 12-15 éves tanulóknak 300 könyvcímet tettek közzé. A középiskolások számára készített könyvjegyzék esetében sem törekedtek teljességre, csupán alapjegyzéknek szánták. A rendelet kimondja, hogy a jegyzékben nem szereplő könyvek is megtarthatók a könyvtárban, ha tartalmukért a könyvtár vezetője felelősséget vállal. Ez a dokumentum két csoportra osztotta a tanulókat. A 15-16 éveseknek 360, a 17-18 éveseknek 630 címet ajánlottak. Dr. Csulák Mihály a jegyzékekről az alábbi értékelést adta: „az oktatásügyi kormányzat […] komoly igénnyel és felelősséggel nyúlt az iskolai könyvtárak fejlesztésének kérdéséhez. […] a listát alapjegyzéknek tekintette csupán, amelyet a továbbiakban bővíteni kívánt. Nem nyúlt diktatórikus eszközökhöz, épített az iskolák tanárainak felelősségérzetére és a helyi igényekre is. Az ismeretterjesztő művek, köztük a kézikönyvek, lexikonok viszonylag nagy száma pedig arra utal, hogy a minisztériumnak az iskolai könyvtárak feladatairól kialakult véleménye már közeledett ahhoz az elképzeléshez, amelyet manapság vallunk.”78 Mindezek ellenére rövidesen – semmivel sem indokolható – esztelen pusztítás kezdődött nem csak az iskolai könyvtárak állományában, hanem az egész magyar könyvtárügyben: Az első selejtlista, amely az iskolai könyvtárak állományára vonatkozott, 1949-ben jelent meg és 31 művet tartalmazott. Ezt követte 1950-ben a második selejtlista, ami katasztrofálisan brutális volt. E szerint az ifjúsági könyvtárakból kivonandó könyveket két csoportra osztották. Az egyik csoport zúzdába került, a másik a tanári könyvtárba. A megsemmisítésre kárhoztatott könyvek száma 1400 mű volt, köztük például Benedek Elek teljes munkássága (67 kötet), Babits Aranygarasa, első magyar gyermekkönyvünk, a Flóri könyve, az egész Grimm-életmű, Münchausen kalandjai, Milne Micimackója stb.79 A nevelői könyvtárba 170 könyvet kellett áttenni.80

A selejtezést elrendelő miniszteri utasítás81 elvi indoklásában ez áll: „Az iskolai ifjúsági könyvtárakban nagy számmal találhatók olyan művek, amelyek az előző feudál-kapitalista nevelési rendszer céljainak szolgálatára készültek: érzelgős vagy öntelt nacionalizmusra, ’vallás-erkölcsi’ nevelés ürügyén a valóságtól elforduló, azt meghamisító, ún. ’idealista’ szemléletre, az előző rendszert politikailag alátámasztó klerikalizmusra vagy polgári gondolkozásra (vagyonszerzés, karrierizmus, a kapitalista rendszer és polgári társadalmi élet dicsérete vagy népszerűsítése) nevelnek. Még a magyar és világirodalmi klasszikusok műveiből készült szemelvényes, magyarázatos kiadásokban is jelentkezik az a törekvés, hogy az anyag kiválogatásában, magyarázatában, jegyzetekben, az előszóban a Horthy-rendszer iskolapolitikai céljait érvényesítsék.”82 Ebben az indoklásban benne van az iskolai könyvtárak minden tragédiája!

A fenti őrült mészárlást követően a minisztérium még 1950-ben megjelentette az Ifjúsági Könyvtár jegyzék az általános és középiskola tanulói számára83 című kiadványát, melynek alapjegyzéke 470 kötetcímet tartalmazott, függelékében pedig további könyveket ajánlott a pedagógiai, a közgazdasági, az építőipari, a vegyipari és a gépipari gimnáziumok, továbbá az óvodák számára. E listákon szembetűnő az orosz és szovjet szerzők dominanciája (pl.: a 6-8 éveseknek szánt csoportban 35 magyar mellett 37, a 8-14 éveseknek ajánlott csoportban 35 magyar mellett 100 orosz és szovjet szerző). A tanulói könyvjegyzéket 1953-ban követte az Ajánlott könyvek jegyzéke a tanári könyvtárak számára84, amely 110 (elsősorban pedagógiai, történelmi, irodalomtörténeti és politikai) könyvcímet sorolt fel. 1953-ban a tanulói könyvjegyzéket is bővítették 70 új címmel.85

Általánosságban elmondható, hogy a II. világháború után új területként jelent meg az iskolai könyvtárak gyűjteményében a politikai, a társadalomelméleti és az ateizmust propagáló, egyházellenes, antiklerikális, valláskritikai művek csoportja. A magyar oktatáspolitika – az egyházi iskolák államosítása után – a közoktatás teljes átalakítását irányozta elő, az „iskolaügyet a kommunista társadalomépítés szolgálatába állította, ennek szolgálatában kellett állnia az iskolai könyvtáraknak. Ez a cél határozta meg az iskolai könyvtárak könyvállományának összetételét is. S mivel a kommunista nevelés lényegét jelentette a tanulók materialista-ateista nevelése, ezért a könyvtárakba a világnézeti érzékenységű témákban csakis […] ilyen szellemű könyvek kerülhettek. Természetesen meg kellett tűrni néhány nem materialista szellemű klasszikus művet, de gondoskodni kellett ezek marxista-materialista magyarázatáról.”86 „Különösen sok selejtes mű árasztotta el az iskolai könyvtárakat az 1950-es, 1960-as években a kommunista pártpropaganda ifjúsági szintre transzponált ismeretterjesztő termékeiből és a sematikus ifjúsági szépirodalom darabjaiból. S ugyancsak sok kétes értékű kötet került az iskolák könyvtáraiba az 1960-as években, az 1970-es évek első felében, annak a hatalmas méretű, nagyszabású, az egész országot átjáró erőszakos materialista-ateista (azaz vallásellenes) világnézeti offenzívának a szolgálatában, amely e másfél évtizedben (tehát nem a Rákosi-korszakban!) zúdult az iskolákra, pedagógusokra, szülőkre. Nem hagyható azonban említés nélkül, hogy az iskolára, az iskolai könyvtárra nehezedő hazai politikai-ideológiai negatív hatások enyhültek az 1980-as években.”87

A technikai fejlődésnek köszönhetően a 70-es évektől új állományrészekkel – videotárral, vagy médiatárral és számítógépes (elektronikus) dokumentumokkal – gazdagodtak az iskolai könyvtárak. Ekkor terjedt el (amerikai és nyugat-európai mintára) a „tanulási forrásközpont” elnevezés is, amely az iskolai könyvtári funkciók közé emelte a hatékony információszerzést, feldolgozást és szolgáltatást, továbbá a könyvtárhasználatra nevelést és a szellemi munka technikájának megtanítását. Ma már többen úgy vélik, hogy a „forrásközpont” elnevezés nem szerencsés, mert „az iskolai könyvtárnak – e fontos komplex (nevelési és oktatási) feladatokat ellátó intézménynek, az iskola szerves részének – sem lényegét nem jelzi, sem teljes funkcióját nem fejezi ki, sőt egészen elfedi a tanulók nevelésében betöltött, mással nem pótolható, nélkülözhetetlen szerepét.”88

A modern iskolai könyvtárak egyetlen gyűjteményt alkotnak, a tanári szobában található kézikönyvtár, vagy az osztályokban, szaktantermekben elhelyezett dokumentumok (pl. szótárak) letétként funkcionálnak. Az iskolai könyvtárak nem nyilvánosak, tehát csak a közoktatási intézmény dolgozói és tanulói használhatják. Alapfunkciójuk ma is a nevelő / oktató munka támogatása, a 20/2012. (VIII. 31.) EMMI rendelet 163. §-a szerint: „Az iskolai […] könyvtár az iskola […] működéséhez, pedagógiai programjának megvalósításához, a neveléshez, tanításhoz, tanuláshoz szükséges dokumentumok rendszeres gyűjtését, feltárását, megőrzését, a könyvtári rendszer szolgáltatásainak elérését és mindezek használatát, továbbá a könyvtárhasználati ismeretek oktatását biztosító, az intézmény könyvtár-pedagógiai tevékenységét koordináló szervezeti egység.”89

A továbbiakban tekintsük át azokat a közoktatási dokumentumokat, melyek jelentős hatással voltak a II. világháborút követő időszak magyarországi iskolai könyvtárainak működésére.

Az 1970-ben rendezett III. Országos Könyvtárügyi Konferencia90 és az V. Nevelésügyi Kongresszus91 eredményeként 1971 decemberében megjelent az Irányelvek a 18 éven aluli ifjúság könyvtári ellátásának javítására92 című dokumentum. E nagy jelentőségű kiadvány két fő részből állt. Első részében irányelveket fogalmazott meg a teljes könyvtári rendszer és azon belül gyermekek komplex könyvtári ellátásának jobbítása céljából, a második részében pedig irányszámokat (nem pontos normatívákat) közölt az elért eredmények értékelhetősége, összehasonlíthatósága érdekében.

Néhány alapelv:

- • Semmilyen közoktatás nem adhat lezárt tudást, ezért szükség van a folyamatos önművelésre. Ennek módszereit az iskolának kell megtanítania.

- • Az önművelés alapvető eszköze a könyv, az olvasás. Az olvasásra nevelés alapvető nevelési feladat. Az olvasóvá nevelés az iskolai és közművelődési könyvtárak közös feladata, ezért szükség van a két könyvtártípus együttműködésére.

- • Az iskolai könyvtár egy egységes gyűjtemény, ami a pedagógusok és a tanulók igényeit együttesen elégíti ki.

- • Egyéb nevelési intézmények (kollégium, napközi stb.) könyvtári ellátására is kiemelt gondot kell fordítani.

- • Korszerű iskolai könyvtárra van szükség a tanulók és nevelők közös kiszolgálására.

- • A muzeális értékű, régi könyveket külön állományrészként (különgyűjteményként) kell kezelni.

- • Főfoglalkozású könyvtárosokra van szükség az iskolai könyvtárakban (min. 1 fő)

- • A könyvtárosokat pedagógus besorolással kell alkalmazni.

- • A közös fenntartású (közművelődési és iskolai) könyvtár esetén az iskola igazgatója a felelős az állományért.

- • A felnőttek könyvtáraiban ifjúsági szolgálat megszervezése szükséges a 14-16 éves olvasók számára az átmenet megkönnyítésére.

- • Minden közművelődési könyvtárban kell biztosítani gyermekellátást. (A különböző típusú (ABCD) könyvtárak esetén eltérő paraméterekkel.)

- • Hálózati elv érvényesülése kívánatos, ami biztosítja a módszertani támogatást is. (Ennek központjai a megyei könyvtárak gyermekkönyvtárai és a Szabó Ervin Könyvtár Hálózati és Módszertani Osztálya. Cél: jelentősen fejlődjön az ifjúság könyvtári ellátása az iskolai és a gyermekkönyvtárakban.)

Néhány irányszám (iskolai könyvtárak vonatkozásában):

- • Alapterület: 50 m2 (legalább egy osztály befogadására, leültetésére elegendő hely).

- • Az állomány mennyisége: általános iskolában 5 kötet / tanuló, de minimum 2000 kötet, középiskolában 10 kötet / tanuló, de minimum 3000 kötet, kötelező irodalomból 5 tanulónként 1 db, ajánlott irodalomból 10 tanulónként 1 db.

- • A gyűjtemény tartalmi összetétele: 60% ismeretközlő, 40% szépirodalom, kézikönyvtár, pedagógiai szakirodalom, módszertani folyóiratok.

- • Működés: nyitva tartás heti 20 órában, folyamatos gyarapítás kívánatos, az állománygyarapítás joga és felelőssége – a könyvtáros közreműködésével – az igazgató feladata.

A következő nagy jelentőségű alapdokumentum a 128/1981. MM sz. művelődési miniszteri utasítás az iskolai könyvtárak működési szabályzatáról című kiadvány. Az utasítás kiterjedt minden alsó- és középfokú nevelési és oktatási intézmény könyvtárára, kivéve a közművelődési könyvtárakkal közös fenntartású iskolai könyvtárakat. Általános rendelkezésként az Utasítás kimondta, hogy az iskolai könyvtárak fővárosi, megyei hálózatban működnek; ennek koordinálását, összehangolását pedig az Országos Pedagógiai Könyvtár és Múzeum (OPKM), mint koordinációs központ végzi.

A könyvtár fenntartása és felügyelete vonatkozásában az Utasítás kimondta, hogy

- • az iskolai könyvtár az iskola szervezetében működik; fenntartásáról az iskola fenntartója gondoskodik

- • ágazati felügyeletét a művelődési miniszter látja el; közvetlen általános felügyelete az iskola általános felügyelete és szakfelügyelete keretében történik.

Az iskolai könyvtárosok munkáját – szakmai tanácsadással és módszertani útmutatással – a hálózati központ, a szakfelügyelők, valamint a könyvtárosok munkaközösségének vezetői összehangoltan segítik.

A könyvtár működését az iskola igazgatója irányítja. Ellenőrzi:

- • a könyvtár használatának intenzitását (tanulók, tanárok vonatkozásában egyaránt)

- • a könyvtárhasználatra nevelő munkát (valamennyi tantárgy oktatása keretében)

- • a könyvtár szolgáltatásait és azok kihasználtságát

- • a nevelőtestület és a könyvtáros együttműködését.

Az iskolai könyvtár feladatai és gyűjteménye vonatkozásában az Utasítás az alábbiak szerint rendelkezett:

Az iskolai könyvtár feladatai:

- • biztosítani az iskola nevelő és oktató munkájához szükséges könyveket, folyóiratokat és egyéb információs anyagokat

- • segíteni a tanulók olvasóvá nevelését, könyvtári tájékozódását

- • segíteni (előmozdítani) a pedagógusok szakirodalmi igényeinek kielégítését.

Gyűjtőkör:

- • kézikönyvek, szakirodalom az iskola irányultságának megfelelően

- • az oktatáshoz kapcsolódó szépirodalom, (szórakoztató szépirodalom)

- • kötelező- és ajánlott irodalom

- • tankönyvek, munkafüzetek, feladatlapok

- • iskolapolitikai dokumentumok (ideológiai-politikai irodalom már nincs)

- • folyóiratok

- • audiovizuális eszközök.

Gyarapodás: vétel, ajándék, csere útján történik.

A folyamatos gyarapítás önálló költségvetés alapján történik. A gyarapítást az iskola igazgatója végzi a pedagógusok és a diákok meghallgatásával (a könyvtáros csak javaslatot tesz).

Elhelyezés: szabadpolcon (kézikönyvek, folyóiratok elkülönítve) történik.

Az állomány feltárása: raktári, betűrendes leíró- és szakkatalógus (tartalmi feltárás is!).

Munkarend: Az iskola rendtartása szabályozza. Órarendbe be kell építeni a nyitva tartást.

Használat: ingyenes (külső személy csak az igazgató külön engedélyével használhatja).

Elhelyezés: letétként kezelve szaktanteremben, napköziben, kollégiumban, (tanáriban).

A 128/1981. MM sz. Utasítás kibővített formában került be a 11/1994. MKM rendelet a nevelési-oktatási intézmények működéséről című jogszabályba. Később ennek módosításaként jelent meg a 16/1998. MKM rendelet az oktatási intézmények működéséről.

Az iskolai könyvtárak működését szabályozó 128/1981. MM sz. Útmutatót 1986-ban követte a tartalmi szabályozás. A 203/1986. MM sz. Útmutató az iskolai könyvtárak fejlesztéséről című dokumentum máig a legkorszerűbb iskolai könyvtári modell! Az 1971-es Irányelvekhez hasonlóan, azért nem törvény, mert központi forrásból nem állt rendelkezésre hozzá pénzügyi fedezet. Az összes iskolai könyvtárra érvényes kiadvány – az iskolapolitika megváltozásából kiindulva és jogszabályokra hivatkozva – meghatározta a fejlesztés irányát és ütemét is. A célok elérését 1995-re tervezték.

Az Útmutató szerint az iskolai könyvtár: a nevelési és oktatási intézmény szerves része, forrásközpont, tudásbázis, szellemi bázis, amely a könyvtári rendszerre támaszkodva, szakszerűen fejlesztett, feltárt állományból szolgáltat. Munkáját ún. iskolai báziskönyvtárak segítik, melyek feladata: továbbképzések, tapasztalatcserék szervezése, könyvtárpedagógiai módszertani szaktanácsadás nyújtása, munkaközösségek irányítása. (A középiskolákat megyei, illetve fővárosi báziskönyvtárak, az általános iskolákat körzeti báziskönyvtárak támogatták.)

A továbbiakban ismertetjük a négy fejezetből álló dokumentum néhány fejlesztési alapelvét:

Gyűjteményszervezési, állományfejlesztési alapelvek:

- • egységesség (tanulói és nevelői könyvtár együtt)

- • új iskola csak megfelelő (központi helyen lévő) iskolai könyvtárral épülhet

- • kisebb településeken ÁMK (kettős funkciójú) könyvtári ellátás

- • nagyságát meghatározó tényezők: 1. tantárgyak száma 2. tanulói létszám

- • különgyűjtemény (nyilvántartás és tartalmi feltárás) a muzeális dokumentumok (1945 előtti anyag) és nemezetiségi településeken a nemzetiségi irodalom (szépirodalom, szakirodalom, folyóiratok) számára

- • folyamatos, tervszerű, arányos állományfejlesztés (rendszeres, szakszerű gyarapítás és apasztás) a 128/1981. MM sz. Utasítás gyűjtőköri alapelvei szerint, az oktatási intézmény profiljához, pedagógiai programjához igazodva, a tantestület és a tanulók igényeit is figyelembe véve

- • az állományt a 128/1981. MM sz. Utasításnak megfelelően nyilvántartva és alapkatalógusokkal (raktári, betűrendes leíró- és szakkatalógus) feltárva kell a használók rendelkezésére bocsátani

Szolgáltatási alapelvek:

- • szakórákat is lehessen tartani a könyvtárban (egy osztály le tudjon ülni és a nyitva tartást úgy szervezni)

- • könyvtári foglalkozások szervezése (könyvtári szolgáltatás keretében)

- • könyvtárhasználatra nevelés (szabadpolcról, katalógusból keresés megtanítása)

- • a szolgáltatások bővítése érdekében együttműködés más könyvtárakkal

- • a tanítás ideje alatt és tanítási órán kívül lehetővé tenni a gyűjtemény használatát

- • pedagógiai szakirodalmi szolgáltatások közvetítése a tanárok felé, és igényeik továbbítása a megfelelő könyvtárhoz

A könyvtárosi munka alapelvei:

- • az iskolai könyvtáros a nevelőtestület tagja (pedagógus és könyvtáros végzettségű)

- • az iskolai könyvtáros munkakörébe tartozik: a könyvtár nyitva tartása, a könyvtár működtetésének szakmai teendői (éves munkaterv és beszámoló, statisztika készítése, gyarapítás, apasztás, nyilvántartás, formai és tartalmi feltárás, leltározás, az állomány gondozása stb.), a könyvtár pedagógiai célú felhasználásának biztosítása (egyeztetve az iskola vezetőségével, és tanáraival), részvétel az intézmény olvasás- és könyvtárpedagógiai tevékenységében (könyvtári szolgáltatásokat bemutató foglalkozások tartása, könyvtárszakkör vezetése, könyv- és könyvtárhasználatra épülő tanórák előkészítése stb.), munkakapcsolat kiépítése a település más könyvtáraival, felkészülés a foglalkozásokra, tájékozódás a könyvpiacon, részvétel továbbképzéseken stb.

Az Útmutató az általános iskolákra vonatkozóan az alábbi normákat tartalmazza:

- • minimum 3000 cím

- • az állomány 10%-a kézikönyv, illetve segédkönyvtári dokumentum

- • a szakirodalom aránya 70%

- • éves gyarapodás legalább 200-250 cím

- • 45-45 féle folyóirat

Az Útmutató az középiskolákra vonatkozóan az alábbi normákat tartalmazza:

- • minimum 7-8000 cím

- • az állomány 10-15%-a kézikönyv, illetve segédkönyvtári dokumentum

- • az állomány 20%-a pedagógiai irodalom, illetve annak határtudományai

- • a szakirodalom aránya 70%

- • éves gyarapodás legalább 400-500 cím

- • 70-80 féle folyóirat

A II. világháborút követő időszak magyarországi iskolai könyvtárainak működését befolyásoló közoktatási dokumentumok után, most tekintsük át röviden a könyv- és könyvtárhasználat tantervi programjait és az ebből adódó iskolai könyvtári feladatokat, illetve azok megvalósulását.

A könyv- és könyvtárhasználati ismeretek – mint tananyag – Magyarországon először az 1978-as tantervben jelent meg (anyanyelv és osztályfőnöki órák részeként). Ez a dokumentum előírta 3-18 éves korig (az óvodai alapozástól az érettségiig) a közoktatás minden egyes évfolyamán a könyv- és könyvtárhasználati ismeretek tanítását. A tanterv haladó szellemét bizonyítja, hogy egyrészt nem csak az iskola szerepével számolt, hanem épített egyéb nevelési tényezőkre (család, gyermekkönyvtár) is, másrészt célkitűzéseiben már a korszerű, továbbépíthető alapműveltség gondolatát fogalmazta meg. A ’78-as tanterv készítői szerint az iskola nem adhat lezárt ismeretanyagot, végleges műveltséget, ezért a tanulókkal el kell sajátíttatni az iskolán kívüli információszerzés képességét. Az óvodai alapozás részét képezte a könyves környezet kialakítása, a képolvasás, a könyv, mint ismeretszerzési eszköz megismertetése. Erre épült azután az általános iskolai, majd a középiskolai könyvtárhasználtatás.

A tanterv törvény, vagyis kötelező végrehajtani minden közoktatási intézményben, a könyvtárhasználat oktatása terén ez mégsem történt meg. Ennek oka az volt, hogy a tanterv nem önálló tantárgyként kezelte a könyv- és könyvtárhasználatot, hanem befogadó tárgyakat (magyar nyelv, osztályfőnöki óra) jelölt ki számára, de a magyartanárokat nem készítették fel az új tananyagrész tanítására. Végül a probléma kétféle megoldása valósult meg a gyakorlatban: vagy nem közvetítették ezen ismereteket (mondván a tanárképző főiskolán, vagy az egyetemen nem tanították meg nekik a könyvtárhasználat tantárgy-pedagógiáját, illetve időhiányra hivatkozva), vagy a magyartanárok áthárították a könyvtárosra (az iskolaira, vagy a közművelődésire) az ismeretátadást. (Utóbbi esetben bonyolította a helyzetet, hogy ez tanóra volt, de a könyvtárosnak nem fizették ki túlóraként.) A tapasztalatok azt mutatták, hogy ha az órát a magyartanár tartotta, a tanulók jobban elfogadták, mint fontos ismeretet, mint amikor a könyvtáros tartotta. Utóbbi esetben „kirándulás jellege” volt az órának és a tananyag többnyire idegen információ maradt számukra, így a hatékonysága kevés volt. A könyvtárhasználati ismereteket általában nem kérték számon, de ennél nagyobb baj, hogy a megszerzett tudás nem válhatott készségszintűvé, mert nem társult rendszeres szaktárgyi alkalmazásokkal, nem kaptak könyvtárhasználatra épülő feladatokat. A tantervi koncepció tehát nem, vagy csupán részben valósult meg, de egyértelművé vált, hogy – a problémák orvoslása után – hangsúlyosabban érvényt kell szerezni a könyv- és könyvtárhasználat oktatásának.

Az 1980-as évek végétől az iskolaszerkezeti váltások, a reformpedagógia, az alternatív tantervek, a módszertani innovációs törekvések – az intézmények egy részében – átértékelték a könyvtár szerepét. Az 1990-es évek „tudásalapú” „információs” társadalmában nélkülözhetetlen a problémalátás és megoldás képessége, a kooperációs készség, a magas szintű kommunikációs és informatikai felkészültség, az ismeretek önálló megszerzésére, majd feldolgozására és alkalmazására való képesség. Az 1991. évi tanterv, a NAT, a NAT2 és a NAT3 a fenti kulcskompetenciák kialakítása, a többkönyvű oktatás és a demokrácia szellemében születtek. A könyv- könyvtárhasználat és a könyvtári informatika, mint tananyag, a magyar nyelv mellett az informatika műveltségterület részeként jelent meg a kerettantervekben és a helyi tantervekben. A könyvtárhasználatot önálló követelményekkel, tartalommal rendelkező tantárgyi részterületként és tantárgyközi nevelési feladatként definiálta a kerettanterv. Ennek megfelelően egyrészt alapozó ismeretek formájában (az informatikába, a magyar nyelvbe és az osztályfőnöki foglalkozások anyagába illesztve), másrészt kereszttantervként (tantárgyközi ismeretként, minden tantárgyban megjelenő követelményként) jelent meg a könyvtárhasználat a kerettantervekben. Ez a gyakorlatban azt jelentette, hogy a befogadó tantárgyakban elsajátíttatott alaptudást ki kellett egészíteni a különböző tantárgyak speciális segédleteinek (szaktudományi forrásainak) megismertetésével. A cél az lett volna, hogy a tanulók könyvtárra alapozott ismeretszerző és feldolgozó tevékenysége valóban készségszintre fejlődjön, de a megvalósítás során hasonló problémák jelentkeztek, mint korábban a könyvtárhasználat magyarórákba illesztésekor. Az informatikatanároknak sem oktatták a főiskolán / egyetemen a könyvtárinformatika, a hatékony információszerzés és a szakszerű feldolgozás tantárgy-pedagógiáját. További problémát jelentett, hogy a könyvtárosok és könyvtárostanárok többsége nem rendelkezett informatikus könyvtáros szakképzettséggel.

A 2004-ben életbe léptetett NAT2 a kiemelt fejlesztési feladatok közé sorolta az iskolai könyvtárat és ennek megfelelően is nyilatkozott róla: „A tanulás fontos színtere és eszköze az iskola könyvtára és informatikai bázisa. A könyvtár használata minden ismeretterületen nélkülözhetetlen. A könyvtári ismeretszerzés technikáját, módszereit (mind a nyomtatott, mind az elektronikus dokumentumok használatával) az önálló ismeretszerzés érdekében a tanulóknak el kell sajátítaniuk.

Ismerjék a könyvtárban való keresés módját, a keresést támogató eszközöket, a főbb dokumentumfajtákat, valamint azok tanulásban betöltött szerepét, információs értékét.

Sajátítsák el az adatgyűjtés, témafeldolgozás, forrásfelhasználás technológiáját, az interneten való keresés stratégiáját, és alakuljon ki bennük a rendszerezett tudás megszerzésének, átadásának képessége.

Váljanak rendszeres könyvtárhasználóvá, tanulják meg az iskolai könyvtár, az ODR, az elektronikus könyvtárak és a teljes könyvtári rendszer szolgáltatásainak igénybevételét, a könyvtári adatbázisok használatát. Ismerjék az országos szakkönyvtárakat is.”93

A hazai iskolai könyvtárak történetét áttekintve, a témakör zárásaként szeretném felhívni a figyelmet Csík Tibor 2005-ben publikált tanulmányára94. Csík szerint az iskolai könyvtárak modernkori történetében három szakaszt különíthetünk el: az első időszakban az iskolai könyvtárak elsődleges funkciója az oktatás támogatása, a tananyag elmélyítése volt. „A könyvtár jellegében tehát nagyon hasonlított a szertárra.”95 A következő szakaszban – az ismertközlő médiumok (a kézikönyvektől kezdve a katalógusokon át a számítógépes adatbázisokig) gyarapodásával – az iskolai könyvtár kiemelt feladatává vált ezek bemutatása és használtatása, az önálló ismeretszerzésre nevelés. „A könyvtár elkülönült intézménnyé vált, pontosan meghatározott képzési feladattal, ami labor jelleget adott neki.”96 A harmadik szakaszban – az információ korában – eltűntek az iskola és benne a könyvtár falai. „Az oktatás hagyományos keretei fölbomlanak, s az ismeretközlő médiumok megváltoztatják az iskola szerepét is: a hangsúly egyre inkább a tanulás irányítására kerül. Az iskola könyvtára mint információs kapu belépést biztosít az ismeretek világába, elvezet az emberiség fölhalmozott tudásához.”97

31 Mészáros István: Iskolai könyvtárak a magyar neveléstörténetben. In: Könyvtárostanárok füzete. 1. Budapest. Bod Péter Társaság, 1994. p. 5.

32 Johan Huizinga: A középkor alkonya. 2. kiad. / ford. Szerb Antal. Budapest. Európa, 1979. p. 316. – Eredeti kiad.: Budapest. Athenaeum, [1938]. [4], 307 p.

33 Mészáros István: A humanizmus és a reformáció – ellenreformáció nevelésügye a 15-16. században. Budapest. Tankönyvkiadó, 1984. p. 5-6.

34 Morvay Győző: Középiskoláink könyvtárai. Első közlemény. In: Magyar Könyvszemle, 1898. p. 133-134.

35 Morvay Győző: Középiskoláink könyvtárai. Első közlemény. In: Magyar Könyvszemle, 1898. p. 133.

36 Ratio educationis: Az 1777-i és az 1806-i kiadás magyar nyelvű fordítása / ford., jegyz. és mut. ellátta Mészáros István. Budapest. Akad. K., 1981. 432 p. (OSZK: Ált. olv. IV. 37.441.2)

37 Mészáros István: Iskolai könyvtárak a magyar neveléstörténetben. In: Könyvtárostanárok füzete. 1. Budapest. Bod Péter Társaság, 1994. p. 7.

38 Uo. p. 8.

39 Uo.

40 http://www.1000ev.hu/index.php?a=3&param=5202

41 http://www.1000ev.hu/index.php?a=3&param=5255

42 Idézi Morvay Győző: Középiskoláink könyvtárai. Első közlemény. In: Magyar Könyvszemle, 1898. p. 135. (Forrás: Dr. Fináczy Ernő: A magyarországi középiskolák múltja és jelene.)

43 Rétfalvi Gábor: Az iskolai könyvtári funkciók kialakulása. In: Elektronikus Könyv és Nevelés, 4. évf. (2002.) 3. sz. p. 1-2. – URL: http://epa.oszk.hu/01200/01245/00015/17Retfalvi.html (2014. 03.04.)

44 Morvay Győző: Középiskoláink könyvtárai. Első közlemény. In: Magyar Könyvszemle, 1898. p. 135-136.

45 Lechner László: Az ifjúsági könyvtárak a középiskolákban. In: Az Országos Középtanodai Tanáregylet Közlönye, 11. évf. (1877-78) 1-2. sz. p. 20.

46 Lásd még: Dolinay Gyula: Az iskolai és népkönyvtárak kérdése. In: Néptanítók Lapja, 1875. 9. sz.

47 Szerafinné Szabolcsi Ágnes: Ifjúsági könyvtárak és olvasmányok 1920-1940 között. In: Elektronikus Könyv és Nevelés, 7. évf. (2005.) 1. sz. p. 2. – URL: http://epa.oszk.hu/01200/01245/00025/szerafinne.htm

48 Lechner László: Az ifjúsági könyvtárak a középiskolákban. In: Az Országos Középtanodai Tanáregylet Közlönye, 11. évf. (1877-78) 1-2. sz. p. 20.

49 U.o. p. 22.

50 Szemák István: A középiskolai ifjúsági könyvtárak. In: Országos Középiskolai Tanáregyesületi Közlöny, 28. évf. (1894.) 12. sz. p. 238.

51 Neményi Imre: Ifjusági könyvtárak és ifjusági olvasmányok a nevelés szolgálatában. Budapest. Lampel Róbert cs. és kir. udvari könyvkereskedésének kiadása, 1902. p. 22.

52 Uo. p. 22-23.

53 Uo. p. 23-24.

54 Idézi: Rétfalvi Gábor: Az iskolai könyvtári funkciók kialakulása. In: Elektronikus Könyv és Nevelés, 4. évf. (2002.) 3. sz. p. 3. – URL: http://epa.oszk.hu/01200/01245/00015/17Retfalvi.html (2014. 03.04.) (Forrás: György Aladár: Magyarország köz- és magánkönyvtárai 1885-ben. Budapest. 1886. p. 158.)

55 Neményi Imre: Ifjusági könyvtárak és ifjusági olvasmányok a nevelés szolgálatában. Budapest. Lampel Róbert cs. és kir. udvari könyvkereskedésének kiadása, 1902. p. 26-28.

56 N. Szabóki Györgyi: Adatok a népiskolai ifjúsági könyvtárak történetének kezdeteihez (1868-1902). In: Az Országos Pedagógiai Könyvtár Évkönyve, 1961. Budapest. OPKM, 1963. p. 123.

57 Mohar József: Ifjúsági olvasmányok és könyvtárak. In: Magyar Tanítóképző, 18. évf. (1903.) p. 10.

58 N. Szabóki Györgyi: Adatok a népiskolai ifjúsági könyvtárak történetének kezdeteihez (1868-1902). In: Az Országos Pedagógiai Könyvtár Évkönyve, 1961. Budapest. OPKM, 1963. p. 125-126.

59 Csulák Mihály: Adalékok a magyar iskolai könyvtárak történetéhez a népiskolai törvény megalkotásától az Országos Pedagógiai Könyvtár és Múzeum létrehívásáig. In: Az Országos Pedagógiai Könyvtár és Múzeum Évkönyve, 1984. Budapest. p. 51.

60 Mészáros István: Iskolai könyvtárak a magyar neveléstörténetben. In: Könyvtárostanárok füzete. 1. Budapest. Bod Péter Társaság, 1994. p. 10.

61 U.o. p. 9-10.

62 Idézi N. Szabóki Györgyi: Adatok a népiskolai ifjúsági könyvtárak történetének kezdeteihez (1868-1902). In: Az Országos Pedagógiai Könyvtár Évkönyve, 1961. Budapest. OPKM, 1963. p. 127. (Forrás: A népiskolai ifjúsági könyvtárak hatása és állapota az 1907/8. iskolai évben. A Népiskolai Ifjúsági Könyvtárakat Intéző Bizottság jelentése a Vallás- és Közoktatásügyi Miniszternek. Budapest. 1920. Hornyánszky ny. – p. 6.)

63 A népiskolai ifjúsági könyvtárak hatása és állapota az 1907-8.isk. évben. In: Uránia, 1910. p. 147-159.

64 Csulák Mihály: Adalékok a magyar iskolai könyvtárak történetéhez a népiskolai törvény megalkotásától az Országos Pedagógiai Könyvtár és Múzeum létrehívásáig. In: Az Országos Pedagógiai Könyvtár és Múzeum Évkönyve, 1984. Budapest. p. 52.

65 Kelemen Elemér: Iskolai könyvtárak a Tanácsköztársaság idején. A népiskolai könyvtárakra vonatkozó adatok a közoktatásügyi népbiztosság két rendelettervezetében. In: Könyv és Nevelés, 11. évf. 2. sz. p. 3-5.

66 Lásd: Könyvjegyzék az iskolai ifjúsági könyvtárakba sorozandó „beszerzendő” és „beszerezhető” könyvekről. In: Hivatalos Közlöny, 34. évf. (1926.) 23. sz. p. 373-397. – Lásd még: III. számú kiegészítő jegyzék az iskolai ifjúsági könyvtárakba sorozható „beszerzendő” és „beszerezhető” könyvekről 88.213/1926. – III. a. számú rendelettel kiadott könyvjegyzékhez. In: Hivatalos Közlöny, 37. évf. (1929.) 20. sz. p. 311-326. – Lásd még: I. számú kiegészítő jegyzék az iskolai ifjúsági könyvtárakba sorozható „beszerzendő” és „beszerezhető” könyvekről 882-4-3820/1931. számú rendelettel kiadott könyvjegyzékhez. In: Hivatalos Közlöny, 42. évf. (1934.) 7. sz. p. 58-63. – Lásd még: III. számú kiegészítő jegyzék az iskolai ifjúsági könyvtárakba sorozható „beszerzendő” és „beszerezhető” könyvekről 882-4-3820/1931. számú rendelettel kiadott könyvjegyzékhez. In: Hivatalos Közlöny, 44. évf. (1936.) 15. sz. p. 272-274.

67 Csulák Mihály: Adalékok a magyar iskolai könyvtárak történetéhez a népiskolai törvény megalkotásától az Országos Pedagógiai Könyvtár és Múzeum létrehívásáig. In: Az Országos Pedagógiai Könyvtár és Múzeum Évkönyve, 1984. Budapest. p. 54-56.

68 Szerafinné Szabolcsi Ágnes: Ifjúsági könyvtárak és olvasmányok 1920-1940 között. In: Elektronikus Könyv és Nevelés, 7. évf. (2005.) 1. sz. p. 5-10. – http://epa.oszk.hu/01200/01245/00025/szerafinne.htm

69 U.o. p. 6.

70 U.o. p. 9.

71 A m. kir. vallás- és közoktatásügyi miniszter 54/021/1941. V. sz. rendelete az Ifjúsági Könyvtári Jegyzékek közzététele tárgyában. In: Hivatalos Közlöny, 49. évf. (1941.) 6. sz. p. 135-137.

72 Szerafinné Szabolcsi Ágnes: Ifjúsági könyvtárak és olvasmányok 1920-1940 között. In: Elektronikus Könyv és Nevelés, 7. évf. (2005.) 1. sz. p. 10. – http://epa.oszk.hu/01200/01245/00025/szerafinne.htm

73 Mészáros István: Iskolai könyvtárak a magyar neveléstörténetben. In: Könyvtárostanárok füzete. 1. Budapest. Bod Péter Társaság, 1994. p. 10. p. 11-12.

74 Csulák Mihály: Adalékok a magyar iskolai könyvtárak történetéhez a népiskolai törvény megalkotásától az Országos Pedagógiai Könyvtár és Múzeum létrehívásáig. In: Az Országos Pedagógiai Könyvtár és Múzeum Évkönyve, 1984. Budapest. p. 57.

75 Mészáros István: Iskolai könyvtárak a magyar neveléstörténetben. In: Könyvtárostanárok füzete. 1. Budapest. Bod Péter Társaság, 1994. p. 12.

76 Lásd: 145.013/1946. VKM. sz. rendelet

77 Lásd: 106.444/1947/VKM. sz. rendelet

78 Csulák Mihály: Adalékok a magyar iskolai könyvtárak történetéhez a népiskolai törvény megalkotásától az Országos Pedagógiai Könyvtár és Múzeum létrehívásáig. In: Az Országos Pedagógiai Könyvtár és Múzeum Évkönyve, 1984. Budapest. p. 60.

79 Lásd: Köznevelés, 1950. évf. Hiv. rész p. 19-27.

80 Lásd: Köznevelés, 1950. évf. Hiv. rész p. 27-28.

81 Lásd: 1284-1-4/1950. IV. VKM. sz.

82 Idézi Dr. Csulák Mihály: Adalékok a magyar iskolai könyvtárak történetéhez a népiskolai törvény megalkotásától az Országos Pedagógiai Könyvtár és Múzeum létrehívásáig. In: Az Országos Pedagógiai Könyvtár és Múzeum Évkönyve, 1984. Budapest. p. 61. (Forrásdok. In: Köznevelés, 1950. évf. p. 19.)

83 Lásd: E.1614-9 K-1. III. VKM. sz. In: Köznevelés, 1950. évf. p.100-103.

84 Lásd: Oktatásügyi Közlöny, 1953. évf. p. 74-75.

85 Lásd: Oktatásügyi Közlöny, 1953. évf. p. 75-76.

86 Mészáros István: Iskolai könyvtárak a magyar neveléstörténetben. In: Könyvtárostanárok füzete. 1. Budapest. Bod Péter Társaság, 1994. p. 12-13.

87 U.o. p. 13.

88 U.o. p. 14.

89 http://njt.hu/cgi_bin/njt_doc.cgi?docid=154155.238971

90 Angolszász hatásra ekkor kezdett lazulni az addigi „porosz utas”, majd „szocialista utas” könyvtárpolitika.

91 Főbb jellemzők: a szocialista pedagógia nevelési elveiben lazulás, a szovjet hatás mérséklése, kitekintés a fejlett európai és klasszikus értékek felé. A konferencia oktatással és neveléssel kapcsolatos állásfoglalása megteremtette az előrelépés lehetőségét.

92 A művelődési miniszter adta ki. Azért nem törvény, vagy rendelet formájában jelent meg, mert a megfogalmazott alapelvek és irányszámok mellé nem tudtak biztosítani központi forrást. A célok elérését 1975 decemberére tűzték ki, de némelyiket máig sem sikerült elérni, mert a tervezés nem volt reális.

93 Nemzeti Alaptanterv 2003 (OM 2004.) p. 12-13.

94 Csík Tibor: Iskolai könyvtár, esélyek és egyenlőség. In: Elektronikus Könyv és Nevelés, VII. évf. 2005. 2. sz. p. 1-16. URL: http://epa.oszk.hu/01200/01245/00026/csik.htm

95 U.o. p. 4.

96 U.o.

97 U.o.

1.2. Külföldi kitekintés

Ausztriában az első miniszteri rendelet az iskolai ifjúsági könyvtárakról (Schulbibliotheken für die Jugend) 1871. december 15-én, 2802. sz. alatt jelent meg. Hivatkozással az 1869. évi birodalmi népoktatási törvény 44. §-ára, amely az iskola felszerelésére és berendezésére a fenntartót kötelezte, a miniszter utasította az iskolák fenntartóit, hogy állítsanak fel iskolai ifjúsági könyvtárakat, mivel ezek a legfontosabb, legnélkülözhetetlenebb tanítási eszközök közé tartoznak. A könyvtár felelős kezelőjének egytanítós iskolánál a tanítót, többtanítós iskolánál az igazgatót nevezte meg, majd utasította a kerületi és az országos tanfelügyelőket, hogy a rendelet végrehajtását szigorúan ellenőrizzék és készítsenek részletes jelentést az iskolai könyvtárak állapotáról, működéséről és hatásáról. A beszerzendő könyvek jegyzékének megállapítása az iskolaszéki elnök, az igazgató és a tantestület közös feladata volt. Ezt a rendeletet hamarosan egy újabb követte, melyben a miniszter hangsúlyozta, hogy az iskolai ifjúsági könyvtárak csak abban az esetben felelhetnek meg nemes feladatuknak, céljukat csak úgy érhetik el, ha a könyvek kiválasztásánál és használatánál gondosan figyelembe veszik az iskola viszonyait, továbbá a tanulók szellemi szintjét. Különös gondot kell fordítani arra, hogy távol tartassék az iskolai ifjúsági könyvtártól minden olyan könyv, mely „a legmagasabb dynastia-, a haza vagy a hazai intézmények iránti ragaszkodás érzését sértheti.” A rendelet megerősítette az igazgatók felelősségét az iskolai könyvtár állományáért és nyomatékosan felhívta figyelmüket arra, hogy sem ajándék, sem vétel útján nem kerülhet a könyvtárba olyan kiadvány, melyet az iskola tantestülete gondosan át nem olvasott és kifogástalannak nem minősített. A már meglévő könyveket szigorú revízió alá kellett venni és szükség esetén haladéktalanul ki kellett vonni az állományból. A leltárkönyvben – a könyv adatait követően – rögzíteni kellett a felvételről rendelkező tantestületi határozatot, továbbá a könyvet olvasó és ajánló nyilatkozatát (aláírással) arról, hogy a könyvért a felelősséget vállalja. A rendelet előírásainak megvalósulását, az elvégzett munkát a kerületi tanfelügyelők ellenőrizték, és ha problémát észleltek, kötelesek voltak azt az országos iskolai tanácshoz felterjeszteni.

1885. december 16-án jelent meg a negyedik (23324. sz.) rendelet az osztrák iskolai könyvtárakról, melyben a miniszter megütközéssel közli, hogy az elemi, polgári és középiskolai ifjúsági könyvtárakban még mindig számos olyan könyv található, ami a tanulók képzése és nevelése tekintetében káros. A miniszter még egyszer emlékeztette az igazgatókat korábbi rendeleteinek tartalmára, és eljárásuk eredményéről, illetve a könyvtárról „személyes felelősség terhe alatt” 1886. május 1-jéig részletes és a tanfelügyelőség által felülvizsgált jelentés készítésére kötelezte őket. Ezt követően jelentős javulás mutatkozott, az iskolai ifjúsági könyvtárak ügye rendeződött.98

Svájcban „régi és fejlett intézmény az iskolai ifjúsági könyvtár”99 – írta Neményi Imre 1902-ben megjelent dolgozatában, majd néhány sorral lejjebb a svájciak sikerének titkát is megosztja olvasójával: „Volt alkalmam, hogy Európa minden országában megfigyelhettem a tanárokat és tanítókat munkájuk közben; de azt a mélységes hivatásérzetet; azt a hivatásával való teljes egybeolvadást, melyet a svájczi iskola-embereknél láthatni, azt ily mértékben mint itt, sehol egyebütt nem tapasztaltam. Ezekkel a szívvel-lélekkel a tanításnak és nevelésnek élő emberekkel szövetkeznek a svájczi hatóságok és közművelődési egyesületek a jó ügy szolgálatában. Nem elégszenek meg azzal, hogy az anyagi eszközöket szolgáltatják az ifjúsági könyvtárak czéljaira, hanem a maguk részéről is minden rendelkezésükre álló módon és minden eszközökkel fáradoznak azon, hogy az intézményt minél tökéletesebbé és eredményeiben minél áldásosabbá tegyék.”100 Mindez azzal magyarázható, hogy Svájcban „a népműveltség és a népművelődés szükségességének érzete élénken él a néptömegek köztudatában […] a népet elementáris erővel ragadja élénk vágya az önművelés munkája felé.”101 Az iskolai ifjúsági könyvtárak olyan művek beszerzésére törekedtek, melyek az iskolai tananyagot – részletesebben feldolgozva – kiegészítették. A szükséges anyagi forrás felét a kormány biztosította, ha a másik felét a községek vállalták és az iskolai ifjúsági könyvtár vezetője évente írásbeli beszámolót készített a könyvtár működéséről, állapotáról és elért eredményeiről. A tanárok és tanítók egyesületei ifjúsági irodalmi ellenőrző és bíráló bizottságokat szerveztek és kritikai ismertetőkkel ellátott iskolai ifjúsági könyvtárjegyzékeket adtak ki.102 Az új szerzeményeket figyelemmel kísérték a tanfelügyelők is, és ha vallás- vagy erkölcsellenes témájú kiadványt találtak, azt haladéktalanul eltávolították a gyűjteményből.

Franciaországban103 1789 óta minden kormány foglalkozott az iskolai ifjúsági könyvtár eszméjével, mert a népiskola által nyújtott minimális ismeretanyagot nem tartották elegendőnek egy szabad polgár számára. Erkölcsi nevelés szempontjából is szükségesnek tartották a házi olvasmányokat, az önképzést. Rouland közoktatási miniszternek köszönhetően 1860. május 31-étől rendelet, 1862 óta pedig törvény és Szabályrendelet alapján létesültek és működtek az iskolai ifjúsági könyvtárak. A rendeletek szellemisége és tartalma bizonyítja, hogy a miniszter tisztában volt az iskolai könyvtárak felbecsülhetetlen nevelési értékével. Ezt alátámasztandó, Neményi Imre a rendeletet részben, a Szabályrendeletet teljes egészében, francia nyelven is közli. Utóbbihoz az alábbi gondolatokat fűzi: „erről a 40 év előtt létrejött Szabályzatról és alkotójáról, csak a legnagyobb tisztelet és méltánylás hangján lehet megemlékezni. A 14 pontra terjedő Szabályrendelet a legmesszebbmenőleg és a legnagyobb részletességgel intézkedik az iskolai ifjúsági könyvtárak berendezésének, gyarapításának, kezelésének és költségfedezetének minden elképzelhető legkisebb mozzanatára nézve is. A könyvtárak gondja az intézeti igazgatókra bizatott, de a megyei (département) főtanfelügyelőnek (inspecteur d’académie) engedélye nélkül semmiféle könyvet sem volt szabad az ifjúsági könyvtárba felvenni. Ez az intézkedés [azonban] imprakticusnak-; sőt kivihetetlennek bizonyult. Az inspecteur d’academie-nek hiányzott a physikai idő ahhoz, hogy minden ifjúsági könyvet átolvasson; de még annak lehetősége is ki volt zárva, hogy az összes beszerzendő könyveket olvashassák, mielőtt a tanintézetek azokat megvásárolták volna. Pedig olvasniok kellett, mert „személyes felelősséggel” járt az ajánlás, illetve a könyvtárba való felvételhez megadott engedély. Ez a körülmény arra indította a ministert, hogy egy permanens ifjúsági irodalmi könyvbíráló bizottságot létesített, […] melynek kötelességévé tétetett, hogy különféle iskolák igazgatói számára megfelelő könyvjegyzékeket állítsanak egybe.”104 A bizottsághoz a szerzők, vagy a kiadók juttatták el munkáikat, a „nem ajánlható” könyvekről negatív lista nem készült.

„Az államnak, a községi hatóságoknak és magánosoknak áldozatkészsége folytán, valóban mesés fejlődést mutat az ifjúsági könyvtárak intézménye Francziaországban. […] 1863-ban 580 volt az ifjúsági iskolai könyvtárak száma; 1864-ben már 4.833; a kötetek száma pedig 180.854; 1878-ban 20.781 könyvtár 2.075.540 munkával; 1888-ban pedig 36.326 könyvtár 4.150.824 munkával; 1897-ben pedig 41.498 könyvtár 6.190.983 művel és 7.219.438 évi könyvkölcsönzéssel.”105

A francia iskolai ifjúsági könyvtárakat uniformizáló szellem jellemezte, ami abban nyilvánult meg, hogy – közvetve – a miniszter állapította meg az állományba felvehető kiadványok jegyzékét, a beszerzés módját és helyét, de még a céget is előírta. Általában a francia iskolai ifjúsági könyvtár egyúttal népkönyvtárként is funkcionált. Ezért nagy hangsúlyt fektettek arra, hogy a tanulókat a népiskolai tanulmányok befejezése után is – minél tovább – az iskolai könyvtárhoz kössék. Vonzó programokat kínáló ifjúsági egyesületeket hoztak létre számukra, felolvasó esteket rendeztek. A főtanfelügyelőknek – a miniszter számára – minden év decemberében jelentést kellett készítenie tankerületének iskolai könyvtárairól (tevékenység, eredmények). A legkiválóbb iskolai könyvtárosokat jutalmul állami kitüntetésben részesítették, a többieket pedig a tanfelügyelők folyamatosan lelkesítették. „Ripet inspecteurnek, tankerülete paedagógusaihoz intézett idevágó, gyönyörű szép és mély gondolkodásra valló, de terjedelmes rendeletének bevezető és záró sorait ide iktatom; mert arany-igazságokat tartalmaznak, miket bármely nemzetnek tanítói és tanárai meg iskolai hatóságai is megszívlelhetnek: „Il ne suffit pas, que l’État donne l’enseignement primaire à tous les enfants. Quand on sait lire, il faut encore aimer à lire, et quand on aime à lire, il faut pouvoir trouvér des livres … Un instituteur bien préparé, bien inspiré, bien conseillé, qui ne craindra pas quelques labeurs supplémentaires, – et s’armera de patience, peut ainsi, modestement, simplement, sans bruit et sans prétention, devenir un précieux agent de culture intellectuelle hors de l’école, comme il l’est déjà dans l’école mȇme.””106

Anglia107 nem is rögzítette oktatási törvényében az iskolai könyvtárak létesítésének kötelezettségét, annyira természetesnek tartották azt. Népkönyvtárai is jóval előbb működtek már, mint ahogy azokat törvényileg szabályozták volna. Pedig – Neményi Imre szerint – „A népkönyvtáraknak és az ifjúsági könyvtáraknak fontosságát egy nép sem ismerte fel előbb és egy nép sem méltányolta jobban az angolnál.”108 Hogy mindezt megértsük, mindenekelőtt meg kell ismernünk az angol lélek, az angol nép titkát: Az angolok nincsenek kiszolgáltatva az iskolának, nem az oktatási intézménytől várnak mindent, „az angol társadalom maga a nevelő intézmény, mely a maga képmására teremt és alakít át minden tényezőt”109. „Ezt a szót „áldozat”, az angol nem ismeri: mint a könyörületességnek vagy nagylelkűsködésnek egyik fajtájú megnyilatkozását legalább nem; mert olyan minőségben és alakban, mint mi többi európaiak, nem ismeri a „nagylelkűség”-et sem. De ismer egy másik szót, amely […] a többi Európában van kevésbé forgalomban és gyakorlatban: ez a szó a „kötelesség”. Ezt azonban nemcsak ismeri, de gyakorolja is; még pedig a lehetőségnek legszélső mesgyéjéig; szinte azt mondhatnók, hogy még azon túl is.”110 „Mikor Angliában a socialismus fejét felütötte, az angol társadalom nem futkosott fűhöz-fához segítségért […] hanem a saját szemével gyökerére nézett a bajnak; megvizsgálta annak okait; megállapította a helyes diagnózist, – és azután intézkedett a helyzetnek megfelelően.”111 „Angliában a társadalom vezet. És ez a társadalom, ha felismerte testén valamely bajnak a keletkezését, akkor van is benne elég lelkiismeretesség, kötelességérzet, akarat és energia, hogy gyökeresen orvosolja azt. Az angolt szeretik érzéketlen, számító, önző és érdekhajhászó népnek feltüntetni. Lehet. […] De ha abból, amit egyes társadalmi osztályok egoismusa megteremt, nemcsak ő reájuk magukra háramol előny, hanem egyszersmind üdv és békesség millió és millió más emberre is: akkor az ilyen egoismust […] mindenki lelkes örömmel üdvözölheti. Az „önző” angol azonban nem elégszik meg azzal, hogy a szegényebb néposztály anyagi nyomorát enyhítse, orvosolja. Praktikus eszejárásával jól átlátja, hogy egy nép igazi boldogsága éppen úgy függ a szellemi és az erkölcsi emelkedésétől, mint az anyagi jóléttől. Ezen meggyőződésből kiindulva, óriási összegeket fordítanak Angliában a népkönyvtárakra és ezzel kapcsolatban az ifjusági könyvtárakra.”112 „A nép pedig, melynek gondjait ily nagy érdeklődéssel felveszik, igyekszik is magát arra méltóvá tenni. Ez a nép gyermekkorától fogva reá van nevelve az önképzésre.”113 Minden angol népkönyvtárnak van ifjúsági részlege, a legtöbbnek kétféle: egyik az iskoláskorú gyerekeknek, a másik a tőlük idősebb fiatalok számára. Az önművelődésre való törekvés és az ezzel párhuzamosan jelentkező magasabb intelligencia, hatással van az angolok rendszeretetére és kötelességtudatára is. A manchesteri könyvtár statisztikai adatai szerint a hatmillió éves kölcsönzésből csupán 19 kötet veszik el. De nemcsak a nagyvárosokban népszerűek a könyvtárak, hanem vidéken is. „Az egész országban […] legfélreesőbb zugában is élénk vágyódással keresi a nép az eszközöket, melyekkel önképzésén sikerrel munkálkodhatik. És ha ezen törekvés anyagi áldozatokat kíván, akkor […] napszámosa vagy földmives embere, egy hajszálnyival sem marad mögötte […] a városi diplomás polgároknak […] a külön népkönyvtári adószázalékot […] a legutolsó falunak lakója is készséges örömmel és a belőle eredő haszonnak teljes tudatában […] önként […] szavazza meg […] amit Anglia ezen a téren elért, az a XIX. századnak egyik legnagyobb socialis vívmánya.”114 – olvashatjuk Neményi Imre 1902-ben írt tanulmányában. Neményi arra is felhívja a figyelmünket, hogy az angol népkönyvtárak több tekintetben eltértek a kontinens más országainak gyűjteményeitől. Míg más országokban elsősorban a könyvtáralapításra koncentrálnak, ha pedig már megvan, – használja aki tudja alapon – gyakran magára hagyják, addig „Az angolok nem szeretik a félmunkát semmiféle téren; […] Valóságos raffinériával eszelik ki a módokat, amelyekkel minél könnyebben hozzáférhetővé tehetik a népnek a könyvtárak használatát és igénybevételét. Mindenekelőtt már a könyvek beszerzésénél nagy gondot fordítanak arra, hogy […] ne kelljen soha senkit üres kézzel […] elbocsátani. A szépirodalmi termékek mellett, az angol népkönyvtárakban fellelhetők a földmívelés-, az ipar-, a kézmű- és kereskedelem minden ágára vonatkozó szakmunkák. Számot vetnek azonkívül a munkás ember idejével is. Azon a systhemán, amely szerint a continensen […] hetenkint kétszer-háromszor tartják nyitva a népkönyvtárakat, esténkint két-három óra hosszat: ezen az angol jót nevet […] Mert az angolországi nagyobb városokban nemcsak hogy naponkint és a nap bármely szakában rendelkezésre állanak a népnek a könyvtárak; nemcsak hogy minden városrészben külön-külön könyvtárakat alapítanak, hanem […] nagy számmal tartanak fenn expositurákat is mindenfelé olyképpen, hogy egyes üzletekben helyeznek el bizonyos számú könyveket …”115

Az angol könyvtárak olvasótermeinek látványa és hangulata is speciális volt. A más-más helyiségben olvasó, különböző korú fiatalok csoportjai mellett, külön-külön termekben olvasták a hírlapokat és a könyveket is. „A többnyire villanyos világítással ellátott tágas, magas és kényelmes olvasótermekben, daczára, hogy néha zsúfolva vannak, templomi csend uralkodik. Senki nem zavarja a szomszédját; senkinek nincs a másikhoz mondani valója; mindenkin meglátszik, hogy tudja miért jött ide […] felhasználja az idejét okosan, és engedi a többit is, hogy ugyanazt tegyék. És a fiatalabb, sőt a gyermek-olvasók termeiben is, ugyanazt a példáscsendet és rendet találhatni […] tanítói tekintély és szigor nélkül […] Ha olyan munkát kér, ami az ő korát vagy képzettségét meghaladó tartalommal bír, akkor a könyvtárnok jóakaratulag figyelmezteti erre […] és mást ajánl neki […] Óriási hatással van ezekre a gyermekekre a felnőttek példája […] ilyen körülmények között felnőtt gyermekeknek lesz érzékük az önképzés iránt […] ezek nem fognak minden irodalmi maszlagot birálat és gondolkozás nélkül befogadni,mert ízlésük jó olvasmányokon fejlődött az ABC-és kortól kezdve úgyszólván; – és bőven adatott nekik alkalom, hogy önálló gondolkozáshoz és itélethez szokjanak.”116

A Skandináv-államok: Dánia117, Svédország, Norvégia118, (Finnország119)120 népoktatásügye, közművelődési állapota egész Európában a legmagasabb szintű volt. Az analfabéták száma csupán 0,5 százalék. „Egészen más légkör veszi itt körül az embert: állami és társadalmi intézményeken, a közhangulatban, a társalgási formákban, az emberekkel való érintkezésben; egy szóval: minden nagy és minden kis dologban egyaránt oly elragadóan kedves hangulat ömlik el, hogy az ember valami meseországban képzeli magát.”121

A skandináv államok mindennél fontosabbnak tartották gyermekeik iskoláztatását. Rendkívül igényesen berendezett iskoláikban nagy gondot fordítottak az iskolai ifjúsági könyvtárak felszerelésére és működtetésére is. „Az iskola-épületek ideális tökéletességű szépsége és hygienicus czélszerűsége dolgában, egyetlen európai állam sem versenyezhet a kicsiny éjszaki skandináv országokkal; az ifjusági könyvtárakra nézve ugyanezt mondhatjuk. Az olvasás, az önművelődés utáni vágy a közérzületben gyökerező szükséglet ezeknél a nemzeteknél csakúgy, mint más népnél, teszem azt, a jó levegő vagy a jó ivóvíz utáni kívánság […] vasár- és ünnepnapi szabad idejüket olvasással töltik el; a fiatalja pedig szavalmányokat, énekeket, meg színdarabokat tanul, melyeket azután […] előadnak.”122 Népkönyvtáraikban – angol mintára – ifjúsági könyvtári részleg is volt. „Az érkező gyermekek halkan és lábujjhegyen járva, hogy a többit ne zavarják, jelentkeztek a dobogón ülő könyvtárosnál és kértek olvasni valót.”123 Az ifjúságnak való olvasmányok kiválasztását tanárok és tanítók végezték.

Németország124 tartományai közül Szászországban, Badenben és Würtembergben törvény rendelte el a népiskolai ifjúsági könyvtárak felállítását. Törvényi vagy rendeleti szabályozás nélkül is mintaszerűen berendezett iskolai könyvtárak voltak a szászországi gimnáziumokban, reáliskolákban és reál-gimnáziumokban. A szász népiskolákra vonatkozóan azonban – 1874. augusztus 25-én életbe lépett – törvény írta elő, hogy minden népiskolánál, a tanfelügyelő javaslata szerint, ifjúsági könyvtárat kell berendezni. Badenben az elemi és a középfokú iskolák részére az 1873. április 26-án szentesített törvény tette kötelezővé ifjúsági könyvtár felállítását: „Endlich erscheint es zweckmässig, eine nach den Vorschlägen des Betirksschulinspectors einzurichtende kleine Bibliothek für Schulen, aus der Schulkasse zu gründen.“ Würtembergben 1810. december 31-én kelt törvény rendelkezett az iskolai könyvtárakról: „In jedem Orte, wo es möglich ist, solle eine bleibende Schulbüchersammlung für Lehrer und Schüler errichtet werden.“125 Ezt a jogszabályt erősítette meg az 1865. május 25-én életbe lépett iskolai törvény. Az ifjúsági könyvtárak itt egyben népkönyvtárként is funkcionáltak.

Bajorországban miniszteri és egyházi rendeletek és utasításaik szabályozták a városi és a falusi iskolai ifjúsági könyvtárak alapítását és gyarapítását. Az arensbergi tartományi kormány 1897-ben általános rendelettel kötelezte az iskolafenntartókat ifjúsági könyvtárak felállítására. Schleswig-Holstein hercegségekben 1814 óta szabályozták az iskolai ifjúsági könyvtárak ügyét. A düsseldorfi tartományi kormány többszörösen megismételt rendeletekkel igyekezett az iskolai könyvtárügy mellé állni. 1898-ban kelt rendeletük például az alábbiakat tartalmazta: „Da nicht verkannt werden kann, dass eine gute und wohlgeordnete Jugendlectüre nicht bloss dazu dient, den Gedanken- und Anschauungskreis der Schüler zu erweitern und ihre Phantasie zu beleben und zu zügeln, sondern auch geeignet ist, edle Gesinnung und religiösen Sinn zu wecken und zu nähren und somit auf die Charakterbildung einen heilsamen Einfluss auszuüben; da ferner der verderblichen Neigung, sich mit schlechter Lectüre zu befassen, am erfolgreichsten durch Darbietung guter Bücher begegnet-, auch durch die den Schülern geliehenen Bücher eine Einwirkung auf die Familien ausgeübt wird, so empfehlen wir den Schulvorständen dringend, sich die Gründung von Schülerbibliotheken beziehungsweise die Erweiterung derselben angelegen sein zu lassen. […] Die Schülerbibliotheken können nur dann ihrem Zwecke entsprechen, wenn bei der Wahl und dem Gebrauche der Bücher nach pädagogischen Grundsätzen verfahren und die besonderen Verhältnisse der betreffenden Schule, sowie die Fassungskraft der Schüler, in deren Hände die Bücher gelangen sollen, berücksichtigt werden. Daher darf kein Buch in die Schülerbibliothek aufgenommen werden, welches nicht vorerst von dem, bei der Schule angestellten Lehrpersonal genau gelesen und als geeignet befunden worden ist. Ferner emphiehlt es sich, dass womöglich für jede der mittleren und oberen Klassen einer Schule je nach ihrem Standpunkte eine, wenn auch nicht allzu grosse Zahl guter Bücher zur Verfügung gestellt und die Verleihung dieser Bücher, sowie die Controlle über die wirkliche Benützung derselben, dem Ordinarius, beziehungsweise dem Lehrer des Deutschen in dieser Klasse übertragen wird. Weiterhin ist erforderlich, dass die Schüler von den Lehrern Anleitung empfangen, wie sie lesen sollen, und dass die Privatlectüre der Kinder gelegentlich beim Unterricht, insbesondere bei den schriftlichen Arbeiten, verwerthet wird. Durch eine solche Verwendung der Schülerbibliothek wird die Lösung der, der Schule gestellten erziehlichen Aufgabe gefördert und die Lectüre guter Bücher zu einem selbstständigen Bildungsmittel für die Schule erhoben werden. […] Schliesslich weisen wir die H. H. Kreisschulinspectoren an, die Erörterung der Fragen, was und wie von den Kindern ausser der Schule gelesen werden soll und wie die Schülerbibliotheken als Förderungsmittel des Schulzweckes zu benutzen sind, zu einem Berathungsgegenstande eines der nächsten Kreislehrerconferenzen zu machen.“126

„Poroszországban, mely máskülönben minden egyéb tekintetben vezet, az iskolai könyvtárakra nézve semmiféle általános érvényű hatósági intézkedés nem létezik.“127 –olvashatjuk Neményi Imre 1902-ben megjelent könyvében. A kormány és az egyes települések azonban biztosítottak forrást az iskolai ifjúsági könyvtárak számára. A közoktatásügyi miniszter „gazdagon felszerelt kész ifjúsági könyvtárakat“ adományozott, a már meglévő könyvtárak gyarapítását pedig – a költségvetésből – 1898-ban 30.000 márkával támogatták. Tehát „ha törvénynyel nem is rendezte Poroszország az iskolai ifjúsági könyvtárak ügyét, azért régi idők óta felismerte az intézmény fontosságát […] Már egy, 1825-ben kibocsájtott kormányrendelet figyelmezteti az iskolák vezetőit, hogy nagy gondot fordítsanak a beszerzendő munkák kiválasztására, de arra is, hogy melyik tanulónak mit adnak a kezébe olvasás végett. Ugyanekkor utasíttattak a gymnasiumi igazgatók, hogy a városi kölcsönkönyvtáraknál közreműködő rendőrség munkájában ők is vegyenek részt, „nehogy a diákok, reájuk nézve veszedelmes olvasmányokhoz jussanak. […] egy esztendőre reá, egy újabb rendelet végleg megtiltotta, hogy a diákság a nyilvános könyvtárakból könyveket kölcsönözhessen.“128 Utóbbi intézkedést azonban – „könnyen kijátszható“ indoklással – hamarosan hatályon kívül helyezték.

Az iskolai ifjúsági könyvtárak ügyét a Német Országos Tanító-egyesület is felkarolta. Kritikai ismertetésekkel ellátott olvasmány-jegyzékeket adtak ki nemcsak az iskoláskorú, hanem a tanulmányaikat már befejezett fiatalok számára is. Az iskolai könyvtár részére beszerzendő művekről minden iskolatípusban a tantestület határozott.

Az Amerikai Egyesült Államokban jelent meg először a korszerű iskolai könyvtár modellje (School media center). Az iskolai könyvtárak forradalmának határkövei: az 1945-ös, 60-as és 69-es szabályzatok. Utóbbi (Standards for School Media Programs) tette kötelezővé minden iskolában – a hagyományos iskolai könyvtárak helyett – az eszközközpontok létrehozását.129 Az 50-es években megvalósult oktatási reform után – 1960-ban adta ki az Amerikai Iskolai Könyvtárosok Egyesülete (AASL) az iskolai könyvtárak fejlesztési útmutatóját (Standards for School Library Programs), majd az 1975-ben bevezetett új közoktatási törvénnyel szinte egyszerre jelent meg az AASL újabb iskolai könyvtári szabályzata (Media programs, district and School).130 A közoktatási reform és a gyors technikai fejlődés következtében 20-25 év alatt fejlett iskolai könyvtári hálózat jött létre, pedig itt ennek nem voltak olyan hagyományai, mint nálunk, Európában. Ezek az ún. „eszközközpontok“ vagy „médiaközpontok“ már gyűjtik, tárolják és szolgáltatják a legmodernebb technológiával előállított adathordozókon megjelent dokumentumokat is. Képesek az ún. SDI (gyors és szelektív) információ szolgáltatásra, és saját gyűjteményeiken túl más könyvtárak, információs rendszerek dokumentumait és online adatbázisait is közvetítik. „A médiaközpont fontos feladata, hogy használóit (tanulókat, tanárokat) megtanítsa, felkészítse az önálló tájékozódásra, a könyvtár dokumentumainak, eszközeinek, a könyvtári és információs rendszerek használatára. Ezen túlmenően a tanulók rendszeresen olyan feladatokat kapnak az órákon, amelyeket az iskolai könyvtárban kell megoldaniuk. A számonkérés keretei között pedig kialakult az a gyakorlat, hogy a tanuló beszámol arról, hogy milyen irodalmat tudott a feladott témáról összegyűjteni és ezek közül melyeket olvasott el. […] a médiatár használatának megtanításáról könyvtárnyi irodalom jelent meg az USA-ban; az információhasználatra nevelés, a könyvtárismeret tantervi követelmény.“131

98 Neményi Imre: Ifjusági könyvtárak és ifjusági olvasmányok a nevelés szolgálatában. Budapest. Lampel Róbert cs. és kir. udvari könyvkereskedésének kiadása, 1902. p. 43-47.

99 Uo. p. 49.

100 Uo. p. 50-51.

101 Uo. p. 49.

102 1872-1902 között 15 füzet jelent meg az alábbi címmel: Mittheilungen über Jugendschriften an Eltern, Lehrer und Bibliotheksvorstände. Herausgegeben von der Jugendschriften-Comission des schweizerischen Lehrervereins. Aarau. Sauerländers Verlag. 1872. (Forrás: Neményi Imre: Ifjusági könyvtárak és ifjusági olvasmányok a nevelés szolgálatában. Budapest. Lampel Róbert cs. és kir. udvari könyvkereskedésének kiadása, 1902. p. 50.)

103 Lásd még: Hock Zsuzsanna: Az iskolai könyvtár a gyermek könyvtára? A gyermek könyvtára az iskolai könyvtár? In: Elektronikus Könyv és Nevelés, 8. évf. (2006.) 3. sz. 4 p. – Lásd még: Angyal Katalin: Olvasóvá nevelés az iskolai könyvtárak segítségével Franciaországban. In: Könyv és Nevelés, 1986. 1. sz. p. 32-35.

104 Neményi Imre: Ifjusági könyvtárak és ifjusági olvasmányok a nevelés szolgálatában. Budapest. Lampel Róbert cs. és kir. udvari könyvkereskedésének kiadása, 1902. p. 55-56.

105 Uo. p. 57.

106 Uo. p. 59. (Forrás: Ministére de l’instruction publique et des beaux-arts: „L’inspection académique.” Paris. Imprimerie natíonale. MDCCCC.)

107 Lásd még: Lásd még: Dán Krisztina: Iskolai könyvtárak külföldön. In: Könyv és Nevelés, 1986. p. 268. – Lásd még: Károlyi Ágnes: Az iskolai könyvtárak mint audiovizuális (AV) központok. Az angol-amerikai fejlődés és tanulságai. In: Könyvtári Figyelő, 1973. 4. sz. p. 430-440. – Lásd még: Uzsoki Andrea: Az iskolai könyvtárak helyzete néhány nyugati országban. In: Könyv és Nevelés, 1983. p. 214-215, 219. – Lásd még: Könyvtárhasználatra nevelés az angol tantervekben. In: Könyv és Nevelés, 1986. ? sz. p. 130-133. – Lásd még: Martinovicsné Kutas Ilona: Információs készségfejlesztés az angol középiskolákban. In: Könyv és Nevelés, 1986. ? sz. p. 201-203. – Lásd még: Károlyi Ágnes: Iskolai könyvtárak Nyugaton. In: Könyvtári Figyelő, 1975. 6. sz. p. 651-654.

108 Uo. p. 61.

109 Uo.

110 Uo.

111 Uo. p. 63.

112 Uo. p. 64.

113 Uo. p. 65.

114 Uo. p. 66.

115 Uo. p. 66-67.

116 Uo. p. 67-68.

117 Lásd még: Tölgyesi József: Iskolai könyvtárak Dániában. In: Könyv és Nevelés, 1986. 4-5. sz. p. 207-212. – Lásd még: D.[án] K.[risztina]: Iskolai könyvtárak külföldön. In: Könyv és Nevelés, 1986. 6. sz. p. 267. – Lásd még: Uzsoki Andrea: Az iskolai könyvtárak helyzete néhány nyugati országban. In: Könyv és Nevelés, 1983. p. 215-216, 219. – Lásd még: Károlyi Ágnes: Iskolai könyvtárak Nyugaton. In: Könyvtári Figyelő, 1975. 6. sz. p. 654-655.

118 Lásd még: Uzsoki Andrea: Milyen messze van Norvégia? Egy tanulmányút tapasztalatai. In: Könyv és Nevelés, 1985. 1. sz. p. 30-37. – Lásd még: Uzsoki Andrea: Az iskolai könyvtárak helyzete néhány nyugati országban. In: Könyv és Nevelés, 1983. p. 219. – Lásd még: Károlyi Ágnes: Iskolai könyvtárak Nyugaton. In: Könyvtári Figyelő, 1975. 6. sz. p. 654.

119 Lásd még: Skaliczki Judit: Az általános iskolás tanulók könyvtári ellátása Finnországban. In: Könyv és Nevelés, 1984. ? sz. p. 35-38. – Lásd még: Dán Krisztina: Iskolai könyvtárak külföldön. In: Könyv és Nevelés, 1986. p. 268, 270-271.

120 Mint tudjuk, Finnország nem tartozik a skandináv népek családjához, de 1863-ig Svédország fennhatósága alatt állt, így évszázadokon át Finnországban a svéd kultúra domionált.

121 Neményi Imre: Ifjusági könyvtárak és ifjusági olvasmányok a nevelés szolgálatában. Budapest. Lampel Róbert cs. és kir. udvari könyvkereskedésének kiadása, 1902. p. 68-69.

122 Uo. p. 69-70.

123 Uo. p. 71.

124 Lásd még: Lásd még: Dán Krisztina: Iskolai könyvtárak külföldön. In: Könyv és Nevelés, 1986. p. 271-272. – Lásd még: Károlyi Ágnes: Iskolai könyvtárak Nyugaton. In: Könyvtári Figyelő, 1975. 6. sz. p. 656-659.

125 Uo. p. 72.

126 Idézi Neményi Imre Heinrich Herold: Jugendlectüre und Schülerbibliotheken unter Berücksichtigung der Zeitverhältnisse. Mit Auswahl und Inhaltsangabe guter Jugendschriften und einem Vorworte von Dr. L.Kellner,geheimen Regierungs- und Schulrathe. Zweite, vermehrte Auflage. Verlag: Heinrich Schöning. Münster i. W. 1898. In: Neményi Imre: Ifjusági könyvtárak és ifjusági olvasmányok a nevelés szolgálatában. Budapest. Lampel Róbert cs. és kir. udvari könyvkereskedésének kiadása, 1902. p. 73-74.

127 Neményi Imre: Ifjusági könyvtárak és ifjusági olvasmányok a nevelés szolgálatában. Budapest. Lampel Róbert cs. és kir. udvari könyvkereskedésének kiadása, 1902. p. 75.

128 Uo. p. 75.

129 Károlyi Ágnes: Iskolai könyvtárak Nyugaton. In: Könyvtári Figyelő, 1975. 6. sz. p. 648.

130 D.[án] K.[risztina]: Iskolai könyvtárak külföldön. In: Könyv és Nevelés, 1986. 6. sz. p. 267.

131 U.o. p. 269.

2. Könyvtárhasználatra nevelés a Kanizsai Dorottya Általános Iskola könyvtárában

2.1. A Kanizsai Dorottya Általános Iskola könyvtára

A bátaszéki Kanizsai Dorottya Általános Iskola könyvtára 1989 óta működik. Az iskolai könyvtár fenntartásáról, fejlesztéséről az iskolát fenntartó városi önkormányzat az iskola költségvetésében gondoskodik. A könyvtár működését az iskola igazgatója ellenőrzi. A könyvtárban egy főállású könyvtárostanító látja el a munkát.

A könyvtár érvényes bélyegzőjének formája ovális alakú, mérete: 25x15mm, „Általános Iskola könyvtára Bátaszék” szöveggel van ellátva.

A könyvtár az iskola két éve átadott új „D” épületrészében található a 2. emeleten. A könyvtár alapterülete 137 négyzetméter, három helységből áll: olvasó és kölcsönző teremből, a kettőt harmonika ajtó választja el, illetve egy galéria is a látogatók rendelkezésére áll.

Az olvasóteremben tartják a könyvtári órákat, tanórákat, itt történnek a különféle foglalkozások (vers- és mesemondó, könyvtárhasználati, Dorottya-napi stb.), történelmi versenyek. A könyvtár felszereltségéhez 20 db asztal (különböző formákká átalakítható), 30 db szék, 1 db interaktív tábla tartozik. Itt található a kézikönyvtári állomány, audiovizuális dokumentumok, folyóiratok, Novák István-gyűjtemény, az iskola történetére vonatkozó, és az iskola névadójáról szóló anyagok.

A kölcsönző teremben található: szépirodalom (raktározása szerzői betűrendben), ismeretterjesztő és szakirodalom (raktározása az ETO szerint), gyermek- és ifjúsági könyvek, tudós könyvek, nevelői szakkönyvek, tankönyvek (raktározása évfolyam szerint), műsorfüzetek, műsoros kiadványok, a brosúraállomány (raktározása tantárgyak szerint), katalógusszekrény, fénymásoló, magnó és egy számítógép, melyet a könyvtáros használ.

A galéria a felső szinten található: nyugodt, csendes hely, lehetőséget nyújt az egyéni tanulásra, felkészülésre vagy kiscsoportos foglalkozásra esetleg szakköri tevékenységekre. Itt szokták megtartani a délutáni bábfoglalkozásokat is. Ottjártamkor épp a Novák István gyűjtemény emlékkiállítás volt megtekinthető. A galériáról szinte az egész könyvtár belátható.

Mind a három helyiség világos, szépen berendezett. A kölcsönzőpult szolgál egyben az új könyvek elhelyezésére is, így a könyvtárba belépve azonnal felfedezhetjük őket. Az állomány körben a falak mentén, illetve a kölcsönzői térben alacsony szabadpolcos elrendezésben, a gyerekek számára is jól elérhetően van elhelyezve. Nem szabad megfeledkeznünk a sok szép kedves rajzról, oklevélről, színes fotóról, dekorációról sem, melyet a gyerekek kaptak és készítettek.

Az iskolai könyvtár nem nyilvános. Szolgáltatásait az iskola tanulói, nevelői és dolgozói vehetik igénybe, melyek számukra ingyenesek. Minden tanuló tagja a könyvtárnak, nem kell külön beiratkozni.

A könyvtár nem lát el közkönyvtári feladatokat, a városi könyvtár olvasói részére csak kivételes esetekben kölcsönöz a városi könyvtár közreműködésével.

2.1.1. Az iskolai könyvtár története (Bognár Jenőné nyomán)

A bátaszéki Kanizsai Dorottya Általános Iskola 1989-ben kapott lehetőséget arra, hogy könyvtárat hozzon létre és egy pedagógust könyvtárosként alkalmazzon. 1989-ig igazi értelemben vett könyvtár az iskolában nem működött. Természetesen voltak az iskolának könyvei, különböző dokumentumai, amit a tanítási órákon vagy tanórán kívül használtak, de ezek nem voltak egy helyen, nem minden tanár fért hozzájuk, sokszor nem is tudták, hogy milyen könyvek, milyen eszközök vannak.

A könyvállomány az évek során összegyűlt könyvekből állt, de ez az állomány mindig gyarapodott vásárlás vagy ajándékozás útján. A könyvek elhelyezése az osztálytermek szekrényeiben történt, vagy a pedagógus kollégáknál voltak hosszú időre. Voltak könyvek a tanáriban, az igazgatói irodában is. Minden kolléga igyekezett összegyűjteni a maga számára szükséges dokumentumokat, eszközöket, hogy ne kelljen mástól kölcsönkérni, vagy állandóan a községi könyvtárban keresgélni a megfelelő könyvek után. Szükség esetén azonban a községi könyvtárba mentek, ahol akár könyvtárközi kölcsönzéssel is előteremtették a keresett dokumentumot.

A könyvek vásárlása az iskolában úgy történt, hogy ha valamelyik tanítónak szüksége volt bizonyos könyvre, vagy egy könyvből több példányra, megkérdezte az igazgatót, hogy megveheti vagy megrendelheti-e a szükséges kiadványt. Ha engedélyt kapott rá, megvette vagy megrendelte a dokumentumokat és odaadta Miklósa István tanár úrnak, aki bejegyezte őket egy címleltárkönyvbe. A könyvekbe bekerült az általános iskola pecsétje és a leltári szám. A leltárkönyv szélén a pedagógus aláírta, hogy a könyvet átvette.

Sok könyvet kapott az iskola ajándékként. Amikor elindult a Zsolnay program, az ehhez szükséges mesekönyveket, verses köteteket, tanári kézikönyveket megkapta az iskola. Beleltározás után ezek a könyvek Győri Vincéné osztályába kerültek, ő kezdett el először a Zsolnay program szerint tanítani.

Miklósa István nem csak a könyveket, hanem a tanári kézikönyveket, tanmeneteket, módszertani útmutatókat is beleltározta egy brosúraleltárkönyvbe, majd megkapták őket a nevelők. De a következő tanév elején ezeket gyakran átadták egymásnak, így a brosúrák útja követhetetlenné vált. Az egyéb szemléltetőeszközöket: térképeket, diafilmeket, diákat a gondnokság (az iskola gazdasági ügyeit intéző csoport) leltározta be. Év végén ők ellenőrizték, hogy megvannak-e a nyilvántartott dokumentumok.

Ennek a könyvtár nélküli helyzetnek az volt a hátránya, hogy a meglévő dokumentumokat nem látták egyben és nem lehetett tudni, mi hol van. Az órákra való felkészülés sok időt és energiát vett igénybe, hiszen a dokumentumok hollétét nehéz volt ellenőrizni.

1989-ben befejeződött az orosz nyelv tanítása. Bognár Jenőné Ica néni132 magyar-orosz szakos tanár volt, de annyi magyarórát nem tudtak neki adni, hogy meglegyen az előírt óraszáma, ezért megbízta az iskola igazgatója, hogy létesítsen iskolai könyvtárat.

Az egykori konyha és ebédlő épületében adott volt egy üres helyiség. Az új konyha megépítése után a korábbi konyhai részben technikatermet, az ebédlő részben pedig tanácskozó termet alakítottak ki. Ez utóbbiban – szétválasztva egy harmonikaajtóval – rendezték be a könyvtárat és a számítástechnika-termet. A könyvtár alapterülete 30 négyzetméter volt. De ez a fűtetlen, hideg, alagsori helyiség, északra néző hatalmas és nagyon rossz állapotú ablakaival, vékony linóleum réteggel borított cementpadlójával, nedves falaival, hámló vakolatával, sem az állományvédelem, sem az ott dolgozók szempontjából nem volt megfelelő.

A fentieken túl nehezítette a könyvtáros dolgát az is, hogy gyakorlatilag semmit nem tudott a könyvtáros munkáról. Mindent önállóan kellett megtanulnia. Szerencsés lehetőségként adódott a szekszárdi Illyés Gyula Tanítóképző Főiskola posztgraduális képzése könyvtár szakon. Bognár Jenőné vállalta a továbbképzést, így egyszerre alakította a könyvtárat és tanulta, hogyan is kell csinálni ezt a munkát.

Ica néni megrendelte a könyvespolcokat, a katalógusszekrényt, a kölcsönző asztalt. Négy nagyobb asztal maradt a könyvtári részben. A tanév végén kérte az igazgató a kollégákat, hogy akinél iskolai könyv van, hozza be a könyvtárba, hogy állományba tudják venni. Mindenhol halomban álltak a könyvek, s nem tudta, hogy lesz-e ebből könyvtár. Ica néni megtanult katalógus cédulát írni, raktári jelzetet keresni, szakjelzetet megállapítani. A könyvekbe sarkot ragasztott, raktári jelzettel vagy szakjelzettel látta el őket, majd beleltározta a címleltárkönyvbe. A könyvek új leltári számot kaptak és lassan felkerültek a polcokra. Ez a munka nem kevesebb, mint másfél évig tartott. Közben bizonyos kölcsönzés is folyt, hiszen a nevelőknek szükségük volt a tanításhoz könyvekre, tanmenetekre, kézikönyvekre, szótárakra. Ezeket természetesen elvitték és visszahozták.

Fokozatosan elkezdett működni a könyvtár. A könyvtáros minden évben megrendelte, a folyóiratokat. Az egyes tantárgyaknak (szakterületeknek) megvolt a maguk időszaki kiadványa, néhánynak több is, továbbá a pedagógiai és nevelési folyóiratok.

A meglévő állomány bekerült a csoportos leltárkönyvbe. A könyvekhez két kártyát készítettek, egyik a raktári katalógusba került, a másik kölcsönző cédulaként funkcionált. A tanulók beiratkoztak a könyvtárba, gyűltek a kölcsönző tasakok. A könyvtári állomány vétel, ajándékozás, valamint pályázaton nyert lehetőségek útján gyarapodott. Számos könyvet kaptak ajándékba a városi könyvtártól, a pedagógus kollégáktól, a Tankönyvellátótól, a CIB Banktól, Bátaszék német testvérvárosától, Besigheimtől, utóbbitól új televíziókészüléket is. Emellett pályázatokon is nyertek különböző témájú könyveket, CD-ket, videokazettákat, CD-ROM-okat és kazettákat. A Soros Alapítvány pályázatán pedig Szirén133 könyvtári programot és hozzá számítógépet nyert az iskola.

Időközben az iskola új számítógépet kapott, új helyre költöztették a gépeket, így a könyvtár alapterülete 60-70 négyzetméterre bővült. A külső részben Ica néni kialakította a kölcsönző részleget, a belső részben kaptak helyet a kézikönyvek és a folyóiratok, kazetták, CD-k. A belső részben négy nagy asztalnál elfért egy osztály könyvtári órán vagy egyéb könyvtári foglalkozáson.

A könyvtárostanár elkészítette a könyvtár pedagógiai programját, a könyvtárhasználati órák tanmeneteit, minden tanév elején a könyvtár éves munkatervét. A tankönyvek vonatkozásában megjelent az a rendelkezés, hogy a szociálisan hátrányos helyzetű tanulók és a kettőnél több gyermeket nevelő családok gyermekei ingyen kaphatják a tankönyveket. Ezeket a könyveket az iskola vásárolja, a könyvtár ideiglenes nyilvántartásba veszi, majd egész évre kikölcsönözi a tanulóknak, akik év végén visszaviszik azokat a könyvtárba. A használhatatlanná vált tankönyveket le kell selejtezni. Sokszor zsákokban állnak az elhasznált tankönyvek a könyvtárban, mert kivonásukra nincs idő. A tankönyvekkel való foglalkozás nagyon sok plusz terhet jelent az iskolai könyvtárosoknak!

Ica néni 17 évet dolgozott könyvtárostanárként, kezdetben mostoha körülmények között, de a mai napig is hálás érte, hogy ezt a munkát végezhette. Az évek folyamán sikerült olyan könyvtári állományt összeállítania, amely segíteni tudta és ma is támogatja az iskolában folyó szerteágazó nevelő- oktató munkát.

2.1.2. A jelenlegi könyvtáros

A jelenlegi iskolai könyvtáros Gáborné Papp Aranka, aki 2006-ban került az iskolai könyvtárba. Végzettsége tanító, a főiskola után a Bátaszéki Általános Iskolában kezdett dolgozni. Harminc évig alsó tagozatos kisdiákokat tanított, a 2006/2007-es tanévtől kezdve az iskolai könyvtárban dolgozik.

Szépen berendezett, két helyiségből álló, jó gyűjtőkörrel rendelkező könyvtári állománnyal folytathatta a korábbi könyvtáros munkáját, mégis nehéz helyzetben volt könyvtáros végzettség nélkül. Mindent meg kellett tanulnia, megismerni az iskolai könyvtári munkát. A tanítás mellett nem sok ideje maradt, mégis 2007-ben elvégezte a pécsi Csorba Győző Megyei Könyvtár által meghirdetett könyvtárasszisztens tanfolyamot, ami jelentősen megkönnyítette napi feladatainak ellátását. A Szirén program segítségével elkezdte a könyvek számítógépes feldolgozását, majd az elektronikus dokumentumokat is katalogizálta (ebben nagy segítője volt Illés Gabriella). Jelenleg az állományellenőrzést is a Szirénnel végzik, mely megkönnyíti és gyorsítja a munkát, az állomány bárhonnan elérhető.

A könyvtárhasználati órákat változatos módszerekkel, az életkornak megfelelően (az alsó tagozatosoknak játékosan) tartja. Számos tevékenykedtető, kereső feladatot, egyéni munkát ad, könyvajánlásokat, előadásokat készíttet. Fontosnak tartja, hogy minden tanuló kezében ott legyen a lexikon vagy a szótár, hogy tudjon benne keresni. Az online katalógus használatát az informatika-teremben tanítja, minden diák külön gép előtt ülve sajátíthatja el a számítógépes katalógusban való keresés technikáját. Tanóráin könyveket ajánl a kicsiknek, a nagyok egymásnak mondják el, hogy mit ajánlanának és miért. A könyvtárhasználati órákon tanultakat a helyi könyvtárhasználati versenyeken, játékos formában szokta számon kérni.

Az iskolai könyvtáros nyílt személyiség. Szívesen beszélget az emberekkel, közvetlen, udvarias, tapintatos. Mindenkit meghallgat, ha segítséget kérnek tőle, szívesen segít, mindenkire van ideje. Szoros kapcsolatot tart az osztályokkal, a gyerekek rendszeresen járnak a könyvtárba, így személyesen ismeri a tanulókat, ami célirányosabbá, hatékonyabbá teszi munkáját. Jó a kapcsolata a tantestület tagjaival, különösen az alsó tagozatos nevelőkkel, ismerik egymást, hiszen hosszú évekig együtt tanítottak.

Sokat profitál könyvtárosi munkája során a tanítói tevékenységéből, jó ízlése van, szépen rajzol, az iskolai könyvtárat gyönyörűen berendezte. Könyvtárosi munkájában nagyon pontos, precíz, lelkiismeretes. A könyvtárhasználati órákra lelkiismeretesen felkészül: előre megtervezi az óráit, óravázlatai részletesen kidolgozottak. Arra törekszik, hogy a feladatok változatosak, érdekesek legyenek, feladatlapokat készít, önálló munkára neveli a tanulókat, dicséri a jól teljesítőket, segíti a gyengébbeket.

A könyvtáros sok időt tölt az iskolai könyvtárban munkaidőn túl is. Gyakran szervez tanórán kívüli programot, vetélkedőt, versenyt, előadást. Munkája által az iskolai könyvtár az iskola élettel teli, szerves része, ahol oktató, nevelő és alkotó munka folyik. Sok tanuló jár az iskolai könyvtárba, rendszeresen kölcsönöznek. Az olvasottakról beszámolnak, kéréseiket a kívánságdobozba beírják vagy személyesen elmondják a könyvtárban. Egy gyengén látó tanulónak is lehetősége van hangos könyveket hallgatni a könyvtárban, és sikerült megismerkedni a tanulóknak a MozaWeb játékos programjaival, melyek jó lehetőséget adnak a fejlesztő munkához.

Az idei évben eszközfejlesztésre pályázott az iskola, minél előbb olvasói számítógépeket szeretnének biztosítani a gyerekeknek. További anyagi támogatásra is szükségük lenne, amiből a tanulóknak még több és még érdekesebb könyveket és műalkotásokat vásárolnának, majd ezek segítségével, új élményekkel tudnák gazdagítani a könyvtári foglalkozásokat.

2.1.3. Az iskola könyvtár működési szabályzata134

Az iskolai könyvtár működési szabályzata az iskola működési szabályzatának a melléklete, amely összefoglalja a könyvtári munka rendjére vonatkozó szabályokat (gyűjtőköri szabályzat, a katalógusok szerkezeti szabályzata, könyvtárhasználati szabályzat, a könyvtáros munkaköri leírása, a könyvtárpedagógiai program). Minden könyvtárnak rendelkeznie kell ilyen szabályzattal, amely magában foglalja a könyvtár feladataiból, gyűjtőköréből, szervezeti felépítéséből adódó munkafolyamatokat és rögzíti az egyes munkafázisok elvégzésének módját.

Az iskolai könyvtár feladata a tanításhoz és a tanuláshoz szükséges dokumentumok rendszeres gyűjtése, feltárása, nyilvántartása, őrzése, gondozása; e dokumentumok helyben használatának biztosítása, kölcsönzése, tanórai és tanórán kívüli foglalkozások tartása.

Iskolai könyveket, tartós tankönyveket és a tanulók által alkalmazott segédkönyveket szerez be, melyeket a rászoruló tanulók számára kölcsönöz. Állományát fokozatosan számítógépre viszi. A könyvtár segíti a tanulók és a pedagógusok tanórákra, egyéb programokra való felkészülését, valamint a délutáni szabadidő hasznos eltöltését. Fontosnak tartja az olvasás népszerűsítését, a tájékozódó és a problémamegoldó képesség fejlesztését, a projektszerű feladatok megoldását. A könyvtári órákon a kézikönyvek, szakkönyvek használata, az önálló könyvtári tájékozódáshoz szükséges alapvető ismeretek elsajátítása az elsődleges feladat. Az iskolai könyvtár a városi könyvtár gyermekkönyvtári tevékenységével összehangoltan végzi munkáját.

Az iskolai könyvtár a tantervi követelményeknek megfelelően folyamatosan, tervszerűen és arányosan fejleszti az állományát. Ennek megfelelően a könyvtáros figyelembe veszi az iskola pedagógiai programját (nem az egyéni igény, hanem a pedagógiai program a meghatározó), az egyes műveltségterületek helyi tantervi követelményeit, az iskola éves munkatervének irányelveit, az igazgató, valamint a munkaközösségek javaslatait és az iskola könyvtári környezetének állományi adottságait. A gyűjtemény tartalmi és mennyiségi szempontból is megfelel az oktatási követelményeknek. Az éves költségvetés 150.000 Ft, amit a szak- és ismeretközlő dokumentumok, a klasszikus szépirodalom, kötelező és ajánlott olvasmányok beszerzésére fordítanak. Az állomány jelenleg 7917 db könyvből, CD-kből, DVD-kből, oktatócsomagokból, folyóiratokból, videó- és magnókazettákból, CD-ROM-okból, hanglemezekből áll, melyek nagy része szabad polcon helyezkedik el.

A Szervezeti és működési szabályzatnak egyik kötelező melléklete és szerves része a Gyűjtőköri szabályzat.

2.1.4. Az iskolai könyvtár gyűjtőköri szabályzata135

Minden könyvtárnak, így a Kanizsai Dorottya Általános Iskola könyvtárának is van gyűjtőköre, melynek irodalmát a könyvtár rendszeresen beszerzi. Megkülönböztethető a fő- és a mellékgyűjtőkör.

A Gyűjtőköri Szabályzat magában foglalja a gyűjteményt érintő tartalmi, formai és mennyiségi elemeket, rögzíti az iskolai könyvtár és környezete adottságait, főbb jellemzőit, meghatározza a célokat, feladatokat, a Pedagógiai program megvalósításának érdekében. Tartalmazza az állomány összetételének százalékos megoszlását, meghatározza a speciális gyarapítási és apasztási elveket és feladatokat. Az iskolai könyvtárak gyűjtőköri szabályzatát minden esetben véleményeztetni kell szakértővel, a bátaszéki Kanizsai Dorottya Általános Iskola könyvtára Gyűjtőköri szabályzatáról is készült írásos szakértői vélemény.

Az intézmény könyvtára az iskola pedagógiai tevékenységéhez, a nevelő és oktató munkájához, a tanításhoz, tanuláshoz szükséges dokumentumokat gyűjti. Gyűjtőkörének alapja az intézményben folyó képzés, az új műveltségterületek, német nemzetiségi nyelvi képzés, a rajz és a testnevelés tagozat, a gyógypedagógiai osztályok, a zeneiskola, a művészeti szakkörök Helyi tanterve és a Pedagógiai program.

Az iskolai könyvtár állományába kizárólag a könyvtár gyűjtőkörébe tartozó dokumentumok vehetők fel. Optimális esetben a gyűjtemény széleskörűen tartalmazza azokat az információkat és információhordozókat, amelyekre az iskola sikeres nevelő- és oktató tevékenységéhez szükség van, azaz megfelelő példányszámú kiadvány áll rendelkezésre a tanórai foglalkozások előkészítéséhez, megvalósításához, az egyéni és csoportos könyvtárhasználathoz.

A gyűjteménnyel kapcsolatos szakmai alapfeladat: az állomány folyamatos fejlesztése. Kiegészítő feladatok: az információszolgáltatás, a tankönyvellátás, a tehetséggondozás, és a kapcsolattartás más intézményekkel. Az iskolai könyvtáros a folyamatos, tervszerű és arányos állományalakítást – a pedagógusok és a tanulók igényeinek figyelembevételével – a nevelőtestület véleményének egyeztetésével és az iskola igazgatójának jóváhagyásával, az érvényes jogszabályok alapján végzi.

2.1.5. A könyvtáros munkaköri leírása136

A könyvtáros munkaköri leírása a bátaszéki Kanizsai Dorottya Általános Iskola könyvtárosa számára készült. A munkakör megnevezése: könyvtáros tanító

Heti munkaideje: 40 óra. Munkaidejének heti beosztása: hétfő- péntek: 7:30−14:30.

Az iskolai könyvtáros tanító a kötelező óraszám keretében (ez jelenleg heti 22 óra) biztosítja a könyvtár nyitva tartását, és tarja meg a könyvtári órákat. Munkaköri feladatként a teljes munkaidő többi részének 70%-a (azaz 13 óra) a munkahelyen végzett könyvtári munkára, iskolai kapcsolattartásra, a további 30%-a (5 óra) a munkahelyen kívül végzett felkészülésre, könyvtári kapcsolatépítésre, állománygyarapításra és a munkakörrel összefüggő más tevékenységek ellátására szolgál.

A könyvtáros az iskolai nevelőtestület tagja, munkájával hozzájárul az iskola nevelési feladatainak megvalósulásához. Ennek érdekében végzett feladatai:

- • Állományalakítás, feldolgozás, feltárás.

- • A kölcsönzés és adminisztrációja, a szabadpolcos tér gondozása, állományvédelem.

- • Olvasószolgálati, olvasáspedagógiai feladatok

- • Egyéb feladatok.

2.1.6. A könyvtár munkaterve a 2011/2012-es tanévben137

Az iskolai könyvtár vezetőjének éves munkáját szükséges megtervezni. Munkatervének összeállítása előtt javaslatot kért az intézményben működő munkaközösségektől, valamint az igazgatótanácstól. Az iskolai könyvtár munkatervének elkészítésekor figyelembe kell venni a tanév és az intézmény sajátosságait is. Ennek megfelelően a könyvtár programja a következő terv szerint alakult a tanévben:

Főbb célkitűzések:

- • Az iskola pedagógiai programjában és a helyi tantervben megfogalmazott célok megvalósításának segítése, erősítése.

- • Fejleszteni és fenntartani a gyermekekben az olvasás és a tanulás szokását és örömét, valamint a könyvtárhasználatot az egész életre szólóan.

- • Olvasóvá nevelés könyvtári foglalkozásokkal, feladatokkal.

- • Könyvtárhasználati órák tartása1-8. osztályosok számára.

- • Az életen át tartó önálló ismeretszerzésre nevelés, felkészítés segítése.

- • A szövegértési készség fejlesztése könyvtári, könyvtárhasználati feladatokkal is.

Iskolai könyvtárunk alapvető célkitűzése, hogy iskolánk diákjai elsajátíthassák a könyvtárhasználati alapismereteket, ismerjék meg a könyvtári rendet és az olvasói viselkedés szabályait, tudjanak a tananyaghoz önállóan információt gyűjteni hagyományos és nem hagyományos ismerethordozókból egyaránt, valamint ismerjék a katalógust, az alapvető kézikönyveket, használatukat.

További célok, feladatok:

- • A Szirén program segítségével az elektronikus dokumentumok számítógépes feldolgozásának befejezése.

- • A számítógépes kölcsönzéshez szükséges adatok bevitele, megtanulása, alkalmazása.

- • A szervezeti és működési szabályzat módosítása.

- • Az állományellenőrzés előkészítése, lebonyolítása.

- • Az előző évi versenyek, rendezvények folytatása, megrendezése: népmese-napja, mese és versmondó verseny, helyi könyvtárhasználati verseny, könyvtári foglalkozások, Dorottya-napi versenyek, olvasást népszerűsítő foglalkozások.

Együttműködés a kollégákkal:

Az 1-4. osztályok osztálytanítóival és az 5-8. osztályok osztályfőnökeivel a tankönyvek kiosztásában, visszagyűjtésében, az évközi könyvtári programok szervezésében. A könyvtári órák ütemezésének megbeszélése havonta a tanítókkal, szaktanárokkal illetve osztályfőnökökkel.

Az iskolai könyvtáros munkaterve alapján, a továbbiakban bemutatom a bátaszéki Kanizsai Dorottya Általános Iskola könyvtárának éves programját:

Szeptember

Az iskolai könyvtáros munkája már augusztus utolsó heteiben kezdődik, hiszen megérkeznek az új tankönyvek, kézikönyvek. Az új dokumentumokat a leltárba vétellel egy időben el kell látni a könyvtár tulajdonbélyegzőjével, leltári számmal és raktári jelzettel. Azokat a dokumentumokat, amelyeket a könyvtár tartós megőrzésre szánt, hat napon belül végleges nyilvántartásba kell venni. A dokumentumok állományba vételének menetéről rendelet és szabvány rendelkezik.

Ezután megkezdődik a tankönyvek előkészítése, osztályok és tantárgyak szerint, a tanulói névsorok, tankönyves táblázatok elkészítése, valamint az elhasználódott, tankönyvek selejtezése. A tanév végén vissza nem hozott könyvekről és tankönyvekről is nyilvántartás készül.

A könyvtárba való beiratkozás úgy történik, hogy még a tanév megkezdése előtt a könyvtáros elkéri az osztályfőnököktől az új első osztályosok névsorát, és minden tanuló részére elkészíti a kölcsönzéshez szükséges tasakot, melyben megtalálható a névre szóló olvasói igazolvány. Kölcsönzéskor erre jegyzik fel a kölcsönzési határidőt. A könyvtáros osztályonként tartja nyilván az iskola összes tanulóját, a neveket zöld és piros színnel jelöli, attól függően, hogy épp van- e nála valami kölcsönzésben. A tanév megkezdésével a többi kölcsönzői tasakot is meg kell újítani: minden tanuló új sorszámot kap. A fiókban sorakoznak a pedagógusok tasakjai is, betűrendbe rendezve. A folyóiratok helyben használhatóak, a tanulók csak könyveket kölcsönözhetnek. A kölcsönzési határidő változó, de általában 1-2 hétre szól.

Ha ezek a munkák elkészültek, akkor kezdődhet a tanítás és az iskolai kölcsönzés. Az első tanítási napokon kerül sor az első osztályosok könyvtári látogatására. A könyvtáros körbevezeti a kisgyerekeket a teremben, bemutatja a könyvtárat és a tasakjukat. Nagyon fontos a jó benyomás, hiszen ott dőlhet el, mennyien fognak majd a könyvtárba ellátogatni a tanév folyamán.

Október

Az egyik legfontosabb feladat a munkaterv elkészítése, amely az intézményi munkaterv részét képezi. A könyvtár tevékenységében megtalálhatók a hagyományos könyvtári feladatok138 mellett a tanórán kívüli tevékenységek139 megszervezése és lebonyolítása. Az 1-8. osztályosok könyvtárhasználati óráit a szaktanárok és a könyvtáros tartják. Az alsós osztályok óráira általában a tanév második felében kerül sor, az a kedvezőbb helyzet, ha a tanórák folyamatosak, mert így jobban lehet haladni, és a gyerekek sem felejtenek, hiszen kétnaponta találkoznak a könyvtárossal. A felsőbb évfolyamoknál már nem lehet ezt a módszert követni, mert a könyvtárhasználati órák beépültek az informatikába, ami órarend szerint kéthetente esedékes.

Ebben a hónapban kerül sor a mesemondó verseny megszervezésére, lebonyolítására.140 A verseny egyfordulós, nem nyílt, csak az itteni iskolába járó alsó évfolyamosokat érinti. Délutánonként kerül megrendezésre, minden alkalommal más évfolyam részére. A döntést hozó zsűri 3 főből áll, aktív és nyugdíjas pedagógusokból. Az eredményhirdetésre rövid tanácskozás után sor kerül, így nem kell sokáig izgulni a résztvevőknek. Természetesen mindenki kap egy kis ajándékot, az 1-3. helyezett pedig oklevelet és könyvet.

November

Folyamatosan történik a könyvtárhasználati órák tartása és a kölcsönzés is. Ha új könyvek érkeznek, a könyvtáros – az olvasás motiválására, népszerűsítésére – szép színes plakátokat készít, és azt a folyosón elhelyezett hirdetőtáblára kifüggeszti.141 Mivel március hónapban állományellenőrzésre kerül sor, ezért a könyvtárostanító igyekszik minél több könyvtári órát megtartani ősszel. Közeledvén a Karácsonyhoz nem maradhatnak el a Télapóra és Karácsonyra szánt könyvajánlások sem.142

December

„Sokkal értékesebb a magad alkotta ajándék. Amíg készíted, mindig arra gondolsz, akié lesz. Nem egy pillanat csak, amíg megveszed, hanem hosszú órák, esték, amíg elkészülsz. Ez alatt beépül az ajándékba a szereteted is.” (Kálnay Adél). Akár ez is lehetett volna a mottója az iskola hagyományos karácsonyi vásárának. Az immár 10. alkalommal megrendezett karácsonyi vásár sikeres előkészítéséhez és megrendezéséhez nagyban hozzájárul az iskolai könyvtár is. A tanulók és tanítók sorra kölcsönözték ki a különféle barkács- és egyéb ajándékkészítő könyveket, füzeteket, hogy minél érdekesebb tárgyakat tudjanak elkészíteni a vásárra. A könyvtár nem csak a könyvanyagot szolgáltatta, hanem délutánonként itt tarthatták meg a kézműves foglalkozást is.

A Télapó és Karácsonyi műsorokhoz versekre, énekekre, szép karácsonyi történetekre is szükség volt, melyeket szintén megtalálhattak a könyvtárban. A könyvtárban nem csak olvasni, tanulni, vagy kölcsönözni lehet, hanem filmet nézni is. Ezt kihasználva a felsőbb évfolyamosok részére Miklós napján filmvetítést rendeztek, mely természetesen a szeretetről szólt és igen nagy sikert aratott.143

Decemberben kerül sor a bábszakkörösök első előadására is. Kedves téli történetet adnak elő a könyvtár bábszakkörének tagjai az alsó tagozatos gyermekeknek, és a nyugdíjas pedagógusoknak.144

Január

A „Dorottya-napi” versenyek meghirdetése, előkészítése, megszervezése már januárban megkezdődik. Ilyen volt például az idei évben a „Készítsünk őrjegyet!” felhívás, melynek célja, hogy az új könyvtár számára készítsenek olyan tárgyakat a tanulók, amely hasznos kellék lesz a könyvtárhasználatban és színesíti a könyvtár termeit, a polcokat és a gyerekek személyes kötődését is lehetővé teszi. Az őrjegy a raktári rend megőrzését elősegítő eszköz, amit a gyerekek a levett könyv helyére tesznek a polcra. Az eredményeket megtudják a diákok a versenyek végén, de a díjátadásra februárban, a Dorottya-napi ünnepségen kerül sor. Ehhez a programhoz hozzátartozik a jelmezverseny is, amihez szintén hasznos ötletekkel szolgálnak a könyvtár színes újságai, foglalkoztató füzetei, valamint az álarcok, jelmezek elkészítéséhez szabásmintákat tartalmazó kis könyvecskék.

Február

Kiemelkedő eseménynek számít az iskola életében a „Dorottya-nap”, a névadó megünneplése.

Februárban van a tavaszi versmondó verseny meghirdetésének ideje is. Ehhez anyagot kell készíteni, verses kötetet, bibliográfia összeállítást, versajánlást, hogy legyen miből választani a tanulóknak. A versenyt alsó tagozatosok számára hirdetik és áprilisban, a Költészet Napja alkalmával kerül megrendezésre.

Idén esedékes az állományellenőrzés is, melynek előkészületei már most megkezdődnek.

Március

Március hónapban kerül sor a 3/1975. (VIII: 17.) KM-PM együttes rendelet értelmében a könyvtári állomány ellenőrzésre. Az állomány ellenőrzése jellege szerint két féle lehet: időszaki vagy soron kívüli; módja szerint: folyamatos vagy fordulónapi; mértéke szerint: teljeskörű vagy részleges.

Az időszaki állományellenőrzést minden könyvtárnak el kell végeznie a rendeletben előírt időközönként. Az állomány nagyságától függően határozzák meg, hogy hány évente kötelező ellenőrzést tartani. Minél nagyobb egy könyvtár állománya, annál hosszabb idő telhet el egy-egy ellenőrzés között. Az állományellenőrző munka meglehetősen időigényes, és nagy figyelmet kíván, éppen ezért a lebonyolítását komoly előkészületi munkák előzik meg. A könyvtárosnak ütemtervet kell készítenie, melynek tartalmaznia kell az ellenőrzés módját, idejét, mélységét, a leltározásban résztvevők nevét. A tervet az iskola igazgatójának jóvá kell hagynia. A leltározás végrehajtásáért, annak személyi és tárgyi feltételeinek biztosításáért a gazdasági vezető, mint az Iskolai Leltározási Bizottság vezetője a felelős. A leltározást minimum két személy végzi, tehát a fenntartó a könyvtáros mellé köteles egy személyt még biztosítani. Az állományellenőrzés számítógépes program segítségével (SZIRÉN) történik, ami jelentősen megkönnyíti a munkafolyamatot. A revízió befejezéseként el kell készíteni a záró jegyzőkönyvet és ellenjegyeztetni kell az igazgatóval.

A záró jegyzőkönyv mellékletei:

- • a leltározás kezdeményezése

- • a jóváhagyott leltározási ütemterv

- • a hiányzó dokumentumok jegyzéke

A könyvtáros elhivatottságát, lelkiismeretes munkáját bizonyítja, hogy a leltározás alatt is folyik a kölcsönzés, igaz csak 12 órától, de a gyerekek ennek is nagyon örülnek. Természetesen a többi könyvtáron kívüli tevékenység sem szünetel, sőt igen nagy lendülettel készülnek az „Irodalmi Staféta”145 elnevezésű levelezős versenyre

Április

Az állományellenőrzés folytatódik. Az alsó tagozatosoknak meghirdetett Tavaszi versmondó verseny146 megszervezése és lebonyolítása is zajlik, valamint Jékely Zoltán Szavalóversenyt rendeznek a felső tagozatosoknak.147 A tavalyi évben Tüskés Tibor író emlékére hirdetett vetélkedő nagy sikert aratott, idén április hónapban kerül megrendezésre. A tanulók izgatottan várják, hiszen az előző alkalommal a döntőbe is bejutottak.148

Május

Az állományellenőrzés folytatódik.

Közeledvén a tanév végéhez, időszerű beszerezni az évzárón kiosztásra kerülő jutalomkönyveket. A tanévzárás előtt megkezdődik a kikölcsönzött könyvekről a felszólítási listák készítése is. Ez egy nagyon kényes kérdés, hiszen ilyenkor tud a legkönnyebben elveszni a könyvtári dokumentum. Ki kell gyűjteni osztályonként a tartozást, és – az osztályfőnökök segítségével – többször is fel kell hívni a figyelmet a kölcsönzési határidő betartására.

A szaktanárokkal egyeztetve, a hosszú nyári szünetre a könyvtáros könyvajánlásokat készít. Az iskolai könyvtár a szünet idejében nincs nyitva, az ajánlott és a kötelező irodalomhoz a városi könyvtárban lehet hozzáférni. Szerencsére igen jó a kapcsolat a két intézmény között, így ezeket a problémákat közösen meg tudják oldani.

Június

Az utolsó tanítási hónap nagyon sok munkával jár az iskolai könyvtárban. Ilyenkor kerül sor a tankönyvek visszavételezésére, állapotuk ellenőrzésére a hiányok megtéríttetésére.

2.1.7. SWOT-analízis

A SWOT az angol Strengths, Weaknesses, Opportunities, Threats (erősségek, gyenge pontok, lehetőségek, veszélyek) szavak kezdőbetűiből alkotott betűszó. A könyvtár belső folyamatait (erősségek és gyenge pontok), illetve a kívülről jövő hatásokat (lehetőségek, adottságok, veszélyek) sorolhatjuk a négy csoport valamelyikébe. Belső körülményeknek azokat a dolgokat nevezzük, amelyeken a könyvtárnak módjában áll változtatni. A külső körülmények alakulásába a könyvtár nem, vagy csak közvetetten szólhat bele. Ezen szempontok figyelembevételével készítettem el a könyvtár SWOT-elemzését.

Erősségek:

- • ingyenes hozzáférés

- • tervszerűen fejlesztett állomány

- • jól megközelíthető

- • korszerű, tágas, új épület

- • közvetlenség, családiasság

- • új dokumentumok feldolgozási ideje

- • hátrányos helyzetű tanulókkal való foglalkozás

- • könyvtáros szolgálatkészsége

- • tanórán kívüli foglalkozások

- • alkalmi és állandó rendezvények

- • iskolákkal és iskolai könyvtárakkal való együttműködés

- • elektronikus katalógus

- • folyamatos és az olvasói igényeknek megfelelő nyitva tartás

Gyengeségek:

- • technikai fejlesztések

- • mindenki számára ingyenes internet hozzáférési lehetőség

- • kiszolgáló (segítő) személyzet

- • számítógépes ismeretség

- •

Lehetőségek:

- • városon belüli összehangolt állományfejlesztés

- • szakmai továbbképzések

- • pályázati kiírások

Veszélyek:

- • működési költségek emelkedése

- • továbbképzéseken való részvétel lehetőségeinek bizonytalansága

132 1989-től Bognár Jenőné lett az iskolai könyvtár könyvtárosa. Az ő elmondása és egykori feljegyzései alapján készült az iskolakönyvtár története című alfejezet. Hivatalos dokumentáció nincs.

133 Iskolai könyvtárak előszeretettel használják ezt a programot. A Szirén Integrált Könyvtári rendszer fejlesztése 1985-ben kezdődött. Egy 2003-ban indult, kiterjedt közös munka eredményeként született meg a nagy nemzetközi könyvtári rendszerekkel egyenrangú, sőt sok tekintetben azokon túlmutató szoftver. A rendszer lényege, hogy ha bármelyik könyvtárban leírnak egy dokumentumot, az azonnal fölkerül a központi szerverre. A Szirén adatbeviteli űrlapján szerverünket közvetlenül elérve, néhány kattintással az összes többi könyvtár azonnal átemelheti a leírást. A rendszer hatalmas előnye, hogy tetszőleges típusú dokumentum (könyv, audiovizuális, hangdokumentum, folyóirat, cikk) analitikákkal, a többkötetes dokumentumok közös adatokkal és kötet-leírásokkal egy mozdulattal átvehetők. A rendszer saját központi adatbázisán kívül 450 külföldi könyvtárat is közvetlenül elér, tehát ugyancsak a Szirénbe átemelhető pl. a Library of Congress, az Oxford University bármelyik bibliográfiai leírása, megoldva ezzel az idegen nyelvű dokumentumok leírását. http://www.sziren.com/

134 A könyvtári SZMSZ teljes terjedelemben a 2. sz. mellékletben olvasható.

135 Az iskolai könyvtár Gyűjtőköri Szabályzata teljes terjedelemben a 3. sz. mellékletben olvasható.

136 Az iskola könyvtáros munkaköri leírása teljes terjedelemben a 4. sz. mellékletben olvasható.

137 Az iskolakönyvtár Munkaterve teljes terjedelemben az 5. sz. mellékletben olvasható.

138 gyűjteményfejlesztés, olvasói kölcsönzés, könyvtárhasználati órák tartása, tankönyvek bevételezése

139 bábozás, mesemondó verseny, versmondó verseny, egyéb könyvtárhasználati versenyek, vetélkedők

140 Lásd: Mesemondó verseny hirdetése a 6. sz. mellékletben

141 Lásd: Könyvajánló a 17. sz. mellékletben

142 Lásd: Karácsonyi könyvajánló a 8. sz. mellékletben

143 Lásd: Karácsonyi filmajánló a 9. sz. mellékletben

144 Lásd: újságcikk a 10. sz. mellékletben

145 http://www.baralib.hu/gyermekkonyvtari-irodalmi-stafeta

146 Lásd: 11. sz. mellékletben.

147 Lásd: újságcikk a 12. sz. mellékletben.

148 Lásd: újságcikk a 13. sz. mellékletben.

2.2. A Nemzeti alaptanterv és a helyi tantervek

2.2.1. A NAT funkciója, szellemisége és felépítése

A Nemzeti Alaptanterv fő funkciója a közoktatás elvi, szemléleti megalapozása; a közoktatás országosan érvényes általános céljait, a közvetítendő műveltség területeit, a közoktatás tartalmát és fejlesztő feladatait meghatározni.

A NAT szellemiségét a Magyarország Nemzeti Alaptörvénye, a magyar törvények, kiemelten a közoktatásról szóló törvény, valamint az emberi jogokról, a gyermek jogairól, a nemzeti és etnikai kisebbségi jogokról, a nemek közötti egyenlőségről szóló nemzetközi dekrétumok és magyar jogforrások határozzák meg.

Azáltal, hogy Magyarország tagja lett az Európai Uniónak, minden egyes állampolgára egy tágabb társadalmi, politikai, gazdasági és kulturális közösségnek is a polgárává vált. Az állampolgári nevelés így egyszerre jelenti a nemzet és az Unió polgárainak a nevelését.

A NAT nemzeti, mert a közös nemzeti értékeket szolgálja. Fontos szerepet szán az ország és tágabb környezete, a Kárpát-medence megismerésének, a nemzeti hagyományoknak, valamint a nemzeti identitás fejlesztésének, beleértve az ország nemzetiségeihez, kisebbségeihez tartozók azonosságtudatának ápolását, kibontakoztatását. Módot ad arra, hogy a tanulók ismereteket szerezzenek a hazánk területén élő kisebbségek életéről, kultúrájáról. Ugyanakkor a NAT a fejlesztési feladatok meghatározásakor az európai, humanista értékrendre és azokra a tartalmakra összpontosít, amelyek Európához tartozásunkat erősítik.

Az iskolai nevelés és oktatás jelentős anyagi, idő- és energiaráfordításokat igénylő folyamat. Ebből következik, hogy a NAT – mind a felnőtt-társadalom, mind pedig a tanulók szempontjából – alapvető értékként kezeli az iskolai tanítási-tanulási folyamatok hatékonyságát és az elsajátított tudás és kompetenciák használhatóságát, hasznosságát. Ennek érdekében alapvető céljának tekinti a felnőtt élet sikeressége szempontjából kiemelt fontosságú kulcskompetenciák fejlesztését, az egész életen át tartó tanulásra való felkészítést, a hatékonyság egyik feltételeként pedig a modern személyközpontú, interaktív, tapasztalati tanulásra alapozó tanulásszervezési eljárások, módszerek, pedagógiai kultúra általánossá válását segítő szabályozást.

A közoktatási törvény a kötelező oktatás első nyolc (általános iskolai) évfolyamát négy pedagógiai szakaszra tagolja. A bevezető szakasz két évben történő meghatározása az óvodából az iskolába való sikeres átmenet előfeltétele. Az alapozó szakasz funkciója elsősorban az iskolai tanuláshoz szükséges kulcskompetenciák, képességegyüttesek megalapozása. Ebben a szakaszban történik az iskolai tudás (és a tanítás folyamatának) erőteljes tagolódása, amely megköveteli az ilyen típusú tanuláshoz szükséges és ehhez rendeződő képességnyalábok, kompetenciák célzott megalapozását. A fejlesztő szakasz alapvető feladata – az előző szakaszokhoz kapcsolódva – a változó és egyre összetettebb tudástartalmakkal is összefüggésben a már megalapozott kompetenciák fejlesztése, azaz megerősítése, bővítése, finomítása, hatékonyságának, variabilitásának növelése. A tudás alapvető tényezőit és összetevőit a tartalomba ágyazott képességfejlesztés elvének szem előtt tartásával szilárdítja meg.

2.2.2. A helyi tantervekről

A Nemzeti alaptantervben megfogalmazott elvek, célok, feladatok a helyi intézményi sajátosságokhoz, egyéni tanulási utakhoz alkalmazkodó, több változatban testet öltő dokumentumok a helyi tantervek. A helyi tantervek iránti alapvető követelmény, hogy megfeleljenek a NAT előírásainak. Az iskolák pedagógustestületei háromféle módon készíthetik el helyi tanterveiket: az iskola átvesz egy kész kerettantervet; a tantervek, oktatási programok kínálata alapján maga állítja össze helyi tantervét vagy saját helyi tantervet készít.

Minden iskolának gondoskodnia kell arról, hogy tanulói elsajátítsák az alapvető erkölcsi normákat, kompetenciákat. Az iskolák felelőssége annak meghatározása, hogy ezek a normák, kompetenciák milyen műveltségi területek részeként és hogyan kerülnek elsajátításra. Az állami és az önkormányzati iskolák sajátossága, hogy nem lehetnek elkötelezettek egyetlen vallás vagy világnézet mellett sem. Kötelesek tiszteletben tartani a szülőknek azt a jogát, hogy gyermekeik világnézeti neveléséről döntsenek. Az iskoláknak pedagógiai programjaikban biztosítani kell a vallási, illetve világnézeti ismeretek, tudás tárgyilagos és többoldalú átadását, anélkül azonban, hogy állást foglalnának, vagy tanulóikat állásfoglalásra kényszerítenék ezek igazságtartalmát illetően.

2.2.3. A könyvtárhasználattan tantervi szabályozása alsó tagozaton

A könyvtárhasználattan 1-4. évfolyamban:

A könyvtárhasználat a Nemzeti Alaptanterv szerint az 1-4. évfolyam számára a magyar nyelv és irodalom tantárgy keretein belül, a fejlesztési követelmények tanulási képességek fejlesztése pontja alá esik. Az előírás szerint a fejlesztés már az alsó tagozatban megkezdődik, miszerint a tanulók megismerkednek az ismeretszerzés írásbeli forrásaival, lehetőségeivel, valamint a könyv- és a könyvtárhasználattal.

Fontos mozzanata a fejlesztési folyamatnak a könyvtári foglalkozás, mely szintén a magyar nyelv és irodalom tantárgy óraszámában valósul meg. Tanítói segítséggel a feladatmegoldáshoz kapcsolódva a tanulók tanulmányozzák a szótárakat, gyermeklexikonokat, enciklopédiákat és az elektronikus adatbázisokat. Megismerkednek az ismeretfeldolgozási technikák közül a gyűjtött adatok célszerű elrendezésének és a vázlatkészítés gyakorlatával.

1-4. évfolyam Kerettanterv (könyvtárhasználattan):

Az alábbiakban a táblázat segítségével az 1-4. évfolyam tanulási képesség fejlesztésének tantervi kereteit mutatom be. A táblázat a tanórai témaköröket és azok tartalmát tűnteti fel, valamint az ehhez kapcsolódó tevékenységformákat.

Témakörök, tartalmak

Belépő tevékenységformák

1. évfolyam

Tapasztalat az ismeretszerzés forrásairól és azok használatáról. Az önálló feladatvégzés lépései. A könyvtár szolgáltatásai, a könyvkölcsönzés módja. Olvasási szokások. Gyermeklexikon használata. A könyv adatainak megismerése: cím, szerző.

Az önálló feladatvégzés lépéseinek gyakorlása. Egyszerű algoritmusok felismerése. Kérdésekre válasz keresése ismert szövegekből. Látogatás az iskolai könyvtárba. Válogatás a korosztálynak készült könyvekből: képeskönyvek, mesekönyvek, ismeretterjesztő könyvek megfigyelése. A könyvtárban szokásos viselkedési szabályok tanulása, gyakorlása. Szavak magyarázata gyermeklexikon használatával.

2. évfolyam

A megismert információs források célirányos használata egyszerű tanulási feladatokban. A digitális írásbeliség alapjai. A kép és a szöveg kapcsolata. A könyvtárhasználat alapvető szabályai. A könyvek jellemző adatai. Gyermekújságok jellemzői.

A mindennapi élet algoritmusainak felismerése és megfogalmazása szövegalkotó feladatokban. Illusztrált szövegekben a kép és a szöveg együttes értelmezésének gyakorlása. Eligazodás a könyvekben a tartalomjegyzék alapján. Tájékozódás a gyermeklexikon betűrendjében. A könyvek jellemző adatainak megfigyelése (író, cím, kiadó, kiadás éve). Ismerkedés a gyermekújságok tartalmával, szerkezetével.

3. évfolyam

Adatok, információk gyűjtésének, célszerű elrendezésének módjai és eszközei. Alapismeretek a könyvtár tereiről és állományrészeiről. A könyvek tartalmi csoportjai: szépirodalmi művek, ismeretterjesztő irodalom, kézikönyvek, elektronikus információhordozók. A szótárak szerkezeti jellemzői (betűrend, címszó), a szótárhasználat módja. A lexikon és a szótár egyező és eltérő vonásai. A könyvek és elektronikus adathordozók célirányos bekapcsolása a tanulás folyamatába.

Könyvek keresése szabadpolcon szerző és cím szerint. Szépirodalmi és ismertterjesztő művek témájának megállapítása cím és tartalomjegyzék alapján. Az olvasott könyvek adatainak fölsorolása (író, cím, kiadó, kiadás éve). Célzott keresés kézikönyvekben vagy elektronikus adathordozókon feladathelyzetben.

4. évfolyam

Különböző információhordozók a lakóhelyi és az iskolai könyvtárban (folyóirat, hanglemez, hangkazetta, dia- és videofilm, CD, CD-ROM, internet). Ismerkedés folyóiratokkal. Katalógusok megfigyelése. A könyvtári katalógus tájékoztató szerepe a könyvek és egyéb információforrások keresésében.

Mesegyűjtemények, gyerekek részére készült verseskötetek keresése a szabadpolcon. A gyerekeknek készült segédkönyvek (lexikon, enciklopédia, kétnyelvű szótár, elektronikus adathordozók) használata. Közmondások, szólások, állandó szókapcsolatok, ismeretlen szavak jelentésének megismerése kézikönyvekből. Információgyűjtés elektronikus levelezéssel, illetve a világháló használata.

A továbblépés feltételei:

A könyvek önálló keresése a könyvtárban. A könyvek tartalomjegyzékének használata. Könyvek és egyéb információhordozók felhasználása segítségadással tanulási feladatokhoz.

1. táblázat. A tanulási képesség fejlesztése az alsó tagozatban

A könyvtárhasználattan helyi tanterve alsó tagozaton (1-4. osztályban):

1. évfolyam

Cél: A könyvtár légkörének, hangulatának megszerettetése, a beiratkozás feltételeinek, a könyvtárban való viselkedés alapszabályainak megismerése. A gyermekkönyvek fajtáinak ismerete.

tananyag

fogalmak

tanulói tevékenység

tanulást segítő eszközök

ismerkedés: a könyvtár terei, könyvek helye,

a beiratkozás és a kölcsönzés szabályai,

a helyes viselkedés

könyvtár, szabadpolc, kölcsönzés, kölcsönző kártya, tasak, kölcsönző helyiség, olvasóterem, kölcsönözhető és helyben olvasható könyvek

keresgélés verseskötetek és mesekönyvek között, szituációs játék a beiratkozásról

Gőgös Gúnár Gedeon,

Mosó Masa mosodája,

Ábécéország

a könyvtár és a könyvesbolt közötti eltérés

könyvtár, könyvesbolt, választólapok, mesekönyv, verseskötet

mesekönyvek, verseskötetek helye a könyvtárban, keresgélések szituációs játék a kölcsönzésről

Dörmögő Dömötör,

Huga Ibolya: Könyv és könyvtárhasználati munkafüzet 1-2. osztály

könyvek helye a polcon, gyermek- könyvek fajtái

mese, vers, költők ismerete, könyvjelző használata, könyvhigiénia, szerző, cím

ismerkedés a képeskönyvekkel, mesekönyvekkel, ismeretterjesztő könyvekkel

A bohóc köszöntője, Állatok farsangja, Kedvenc meséim, Állatkertek

2. évfolyam

Cél: Tudja használni a könyvtár tereit. Ismerje meg a betűrend szerepét a könyvtári rendben. Alakuljon ki az olvasás szeretete, a könyvek védelme iránti igény. Tudja megnevezni a könyv adatait: szerző, cím, kiadó. Tudjon tájékozódni a könyvben tartalomjegyzék alapján. Legyen képes segítséggel használni a gyermeklexikont.

tananyag

fogalmak

tanulói tevékenység

tanulást segítő eszközök

könyvtár használat alapvető szabályai, könyvtári rend, könyvtári könyv megkülönböztető jegyei, védelme

szabadpolc, kölcsönző helyiség, olvasóterem, őrjegy

gyermekkönyvek helye a könyvtárban, keresés a gyermekkönyvek között

Gőgös Gúnár Gedeon,

Mosó Masa mosodája,

Ábécéország

könyv adatai, cím, szerző, kiadó, kiadás éve

szerző, cím, kiadó, kiadás, tartalomjegyzék

a könyvek jellemző adatainak megfigyelése, tartalomjegyzék alapján keresések

mesekönyvek, verses könyvek

ismerkedés az Ablak-Zsiráf képes gyermeklexikonnal, szerkezeti felépítés, címszó, szócikk, hasáb,

gyermeklexikonok használata, keresések

gyermekfolyóiratokban, jellemzői

hasáb, címszó, szócikk,

címlap, szerkesztő, rovat

tájékozódás a gyermeklexikon betűrendjében,

szavak keresése, magyarázatuk a gyermeklexikonok használatával,

gyermekfolyóiratok rovatainak megfigyelése

Ablak-Zsiráf képes gyermeklexikon,

Szókincstár kislexikon,

Móra lexikon,

Dörmögő Dömötör, Szivárvány, Süni, Tudorka

3. évfolyam

Cél: Segítséggel tudja fölsorolni a könyv külső és belső részeit. Tudja megkülönböztetni a szépirodalmi és ismeretközlő könyveket. Igazodjon el a szépirodalmi állományrészben. Szerző és (ill. közös cím esetében) cím szerint találja meg a könyvet. A szótár és a lexikon eltérő és egyező vonásait ismerje. Tudjon szavakat keresni a betűrend és a mutatók használatával.

tananyag

fogalmak

tanulói tevékenység

tanulást segítő eszközök

a könyv részei,

a könyvek tartalmi csoportjai: szépirodalom, ismeretközlő, elhelyezésük a polcon, szépirodalom: betűrendben

ismeretközlő: szakrendben

tájékozódás az általános lexikonokban

borító, kötéstábla, gerinc, könyvtest,

versek, mesék regények,

betűrend

ETO osztályok,

betűrend, címszó, hasáb, élőfej, szócikk, utalások

a könyv részeinek felismerése, könyvek keresése szabad polcon, szerző szerint,

szépirodalmi és

ismeretközlő művek témájának megállapítása, cím és tartalom alapján, szépirodalmi könyvek keresése

célzott keresések a kézikönyvekben,

Andersen,

Benedek Elek,

Zelk Zoltán,

Lázár Ervin, Kányádi Sándor

Íme az autó, Gyógynövényeink,

Fecskeköszöntő, Csukás István: Pom-Pom meséi,

Lázár Ervin: Lovak, A hétfejű tündér

Szókincstár Kislexikon, Új magyar lexikon

az egynyelvű szótárak: helyesírási, szinonima, értelmező; a lexikon és a szótár egyező és eltérő vonásai

betűrend, címszó, hasáb, élőfej, szócikk, rövidítések, utalások

utalások, rövidítések megfigyelése szócikkekben

Gyermánné Huga Ibolya: Vár a könyvtár: Könyvtárhasználati ismeretek 3-4. évfolyam

Magyar helyesírás szabályai, Magyar szinonimaszótár, Magyar értelmező kéziszótár

kézikönyvek használata, enciklopédia, információk gyűjtése

betűrend, címszó, hasáb, élőfej, szócikk, rövidítések, utalások, mutatók

rokon értelmű szavak gyűjtése, szavak meghatározása a tanultak alapján, (oldal, hasáb, címszó) jelentésük magyarázata,

enciklopédiákban, szavak keresése mutatók használatával

Magyar helyesírás szabályai, Magyar szinonimaszótár, Magyar értelmező kéziszótár,

Móra lexikon

Usborne: Enciklopédia gyermekeknek

4. évfolyam

Cél: Ismerje a könyvtárban található dokumentumtípusokat. Tudja, hogy a katalógus a tájékozódás közvetett segédeszköze. Ismerje a katalógus fogalmát, fajtáit, a katalóguscédula adatait. Tudjon versesköteteket, mesegyűjteményeket keresni a szabadpolcon. Tudjon a könyvekben keresni a tartalomjegyzék, név-és tárgymutató használatával. Tudja a kézikönyveket használni, azokban keresni. Legyen képes folyóiratokból, ismeretközlő könyvekből információt gyűjteni.

tananyag

fogalmak

tanulói tevékenység

tanulást segítő eszközök

ismerkedés a különböző információhordozókkal

folyóirat, hanglemez, hangkazetta, dia, video, CD, CD-ROM, internet,

önálló munka a polcon, különböző információhordozók felismerése, keresése

Süsü a sárkány DVD, Kincskereső kisködmön videó, Halász Judit CD, Emlősállatok CD-ROM

gyermekfolyóiratok megjelenésük, fajtái, főszerkesztő

újság, folyóirat, napilap, hetilap, főszerkesztő, tartalom, rovat

keresések a folyóiratokban,

Szivárvány, Tudorka, Süni

szépirodalmi művek elhelyezése a polcon, műfajuk

ismeretközlő művek elhelyezése a polcon

katalógus, mint a tájékozódás közvetett segédeszköze, katalóguscédula,

katalógusok fajtái

könyvtári ábécé, Cutter-szám, besorolási szabályok,

ETO, szakjelzet

katalógus, katalóguscédula, adatai

mesegyűjtemények, verseskötetek, regények keresése a szabadpolcon szerzők szerint, (ill. több szerző esetén) cím szerint

könyvek témájának megállapítása számokkal

katalóguscédulák adatai és a könyvek adatai összehasonlítások

Weöres Sándor: Bóbita, Illyés Gyula: Hetvenhét magyar népmese, Lázár Ervin: Bab Berci kalandjai, Nefelejcs, Sándor Gertrúd: Könyves füzet

Bálint Sándor: Autók, Fekete Sándor: Így élt a szabadságharc költője, Patai László: Kutyák, Koroknai István: Az állatok nagy képeskönyve

katalógusszekrény

katalóguscédulák

Huga Ibolya: Vár a könyvtár,

Csukás István: Pom-Pom meséi, Természeti katasztrófák

2. táblázat. Helyi tanterv tananyaga az alsó tagozatban

2.2.4. A könyvtárhasználattan tantervi szabályozása felső tagozaton

Az informatika mindennapi életünk szerves részévé vált. A földrajzi elhelyezkedésből és az anyagi lehetőségek különbözőségéből adódó esélyegyenlőtlenségek jelentősen csökkenthetők az informatikai eszközök használatával. Az információ nyilvánossá és mindenki számára hozzáférhetővé válása nagyobb esélyt nyújt a demokrácia erősítésére. Az önálló ismeretszerzés elérése érdekében a számítógépteremben is lehetővé kell tenni az eszközökhöz való hozzáférést a tanórákon és azokon kívül is. A többi műveltségterület, tantárgy számára is biztosítani kell a géphasználatot.

Az informatikai eszközök átszövik világunkat, a számítógép mellett intelligens eszközök sokasága jelent meg, illetve jelenik meg a közeljövőben. Csak azok tudják jól kihasználni az új információs társadalom lehetőségeit, akik rendszeresen alkalmazzák ezeket az eszközöket. Bonyolultságuk miatt nemcsak a működésük ismeretén, a rutinszerű, ösztönös használaton, hanem az eszközök lehetőségeinek ismeretén, alkotó felhasználásán van a hangsúly.

A korszerű iskolarendszerben az iskolai könyvtár információs-tanulási forrásközponttá, nyitott szellemi műhellyé válik. Gyűjteménye tartalmazza azokat az információkat és információhordozókat, amelyeket az intézmény hasznosít, befogadva és felhasználva a különféle rögzítési, tárolási, átviteli és kereső technikákat. Saját és a hálózaton elérhető információs és dokumentációs bázisával stratégiai fontosságú szerepet tölt be a tartalomszolgáltatásban, a bővülő ismeretszerzési lehetőségek megismertetésében, és biztosítja széles körű alkalmazásukat a tanulásban és a mindennapi tájékozódásban. A könyvtár használata minden ismeretterületen nélkülözhetetlen, hiszen informatikai szolgáltatásai az iskolai tevékenység teljességére irányulnak. Használatának technikáját, módszereit – az önálló ismeretszerzés érdekében – a tanulónak el kell sajátítania.

A Nemzeti alaptanterv szerint – a következő táblázatból olvasható ki – az informatika tantárgy keretein belül a következő könyvtárhasználati céloknak szükséges megvalósulniuk:

5-6. évfolyam

7-8. évfolyam

Hagyományos és új információs eszközökön alapuló könyvtári szolgáltatások megismerése.

Az iskolai könyvtár eszköztárának készségszintű használata. A könyvtártípusok, az elektronikus könyvtár lehetőségei és alkalmazása a tanulási folyamatban és a közhasznú tájékozódásban.

Tanulmányi feladathoz keresőkérdések megfogalmazása.

Keresési szempontok kifejezése a könyvtár kódrendszerével.

Egyszerűbb irányított forrás- és információkeresés direkt eszközökben és a helyi adatbázisban.

Irányított forrás- és információkeresés a direkt és indirekt tájékoztató eszközöknek megfelelő keresési módszerek alkalmazásával.

A médiumok megkülönböztetése (közlésmód, információs érték) és irányított feldolgozása.

A tanulmányi problémának megfelelő médium kiválasztása és feldolgozása a forrásfelhasználás algoritmusának és etikai szabályainak alkalmazásával.

3. táblázat. A Nemzeti alaptanterv könyvtárismereti célkitűzései az informatika tantárgy keretein belül

A könyvtári informatika helyi tanterve a felső tagozaton (5-8. osztályban):

Az iskolai számítógépes hálózat, az internet és a könyvtár ,,forrásközpont”-ként történő felhasználásával fejleszteni kell az önműveléshez szükséges attitűdöket, képességeket és tanulási technikákat. A könyvtári informatikának fel kell készíteni a tanulókat az információk elérésére, kritikus kiválasztására, feldolgozására és közlésére. Cél az iskolai és más típusú könyvtárakban a könyvtári eszközökkel végzett tevékenységek gyakoroltatása, tudatos és biztos használói magatartás kialakítása is.

5-6. évfolyam

Könyvtári informatika

Könyvtári szolgáltatások. Irányított forrás- és információkeresés. Könyvtári médiumok megkülönböztetése és irányított használata.

A könyvtári szolgáltatások megismerése. Tanulmányi feladathoz keresőkérdések megfogalmazása. Megadott művek irányított keresése és tematikus gyűjtőmunka a könyvtár szabadpolcos állományában. Egyszerű irányított forrás- és információkeresés. A médiumok megkülönböztetése formai és használati jellemzőik, információs értékük alapján. Különféle könyvtári médiumok irányított használata.

A továbbhaladás feltételei: Tudjon eligazodni az iskolai könyvtár szabadpolcos állományában. Tudja, hogy milyen könyvtári szolgáltatásokat nyújt az iskolai könyvtár. Tudjon irányítással információt keresni a segédkönyvekben és helyi adatbázisban. Legyen képes megkülönböztetni a főbb könyvtári médiumokat.

7. évfolyam

Könyvtári informatika

Könyvtártípusok. Az elektronikus könyvtár lehetőségei és alkalmazása a tanulási folyamatban, a közhasznú tájékozódásban és a rekreációban. A kézikönyvtár jellemző könyvtípusai. Irányított forrás- és információkeresés

Különböző típusú könyvtárak megismerése. Az elektronikus könyvtárak szolgáltatásainak igénybevétele. A kézikönyvtár jellemző könyvtípusainak felhasználása a szaktárgyi tájékozódásban. Tájékozódás a korosztálynak készült informatika tárgyú lexikonok, ismeretterjesztő könyvek, folyóiratok körében. Irányított forrás- és információkeresés a direkt és indirekt tájékoztató eszközöknek megfelelő keresési módszerek alkalmazásával

A továbbhaladás feltételei: Tudja használni az elektronikus könyvtárat. Tudjon információt keresni a segédkönyvekben (szótár, lexikon, enciklopédia) és az interneten.

8. évfolyam

Könyvtári informatika

Az iskolai könyvtár teljes körű használata. Tárgyi katalógusok (hagyományos és elektronikus formában). A tematikus keresés algoritmusa. Keresési szempontok kifejezése a könyvtár kódrendszerével. A forrásfelhasználás szabályai

Szaktárgyi problémához megfelelő médium kiválasztása. Források keresése a könyvtári katalógusokban tárgyszavak, ill. szakjelzetek segítségével. Információkeresés hagyományos és elektronikus forrásokból. Forrásfelhasználás algoritmusának és etikai szabályainak alkalmazása. Forrásjegyzék készítése.

A továbbhaladás feltételei: Tudja, hogy a tárgyszó és a szakjelzet a könyv témáját fejezi ki. Tudjon a szakjelzet ismeretében a szabadpolcon műveket keresni. Legyen képes – segítséggel – a tárgyi katalógust használva egyszerű keresési feladatokat megoldani. Tudjon forrásokra hivatkozni.

A könyvtárhasználattan helyi tanterve a felső tagozaton (5-8. osztályban):

5. évfolyam

tananyag

célok, követelmények

tanulói tevékenység

iskolai és iskolán kívüli könyvtárak,

könyvek tartalmi csoportjai

könyvtárak feladata, típusai, a könyvtár részei,

szépirodalom, ismeretközlő irodalom

ismert könyvtárak gyűjtése,

könyvek csoportosítása, keresés különböző szempontok alapján

könyvtár szolgáltatásai, tájékozódás a könyvtárban

betűrendes és szakkatalógus keresés szépirodalmi és szakirodalmi művek között

hagyományos szolgáltatások gyűjtése, katalóguscédula adatainak értelmezése

számítógépes katalógus megismerése és használata

szirén integrált rendszer megismerése

keresés számítógépes katalógusban

felkészülés egy kiselőadásra a könyvtárban

forráskeresés önállóan a szabadpolcokon, illetve az adathordozók között

anyaggyűjtés, feldolgozás, forrásmegjelölés és felkészülés

6. évfolyam

betűrendes leíró katalógus használata,

szerzői betűrendes katalógus, címkatalógus, sorozatkatalógus, szakkatalógus

könyvek tartalma szerinti csoportosítás: szépirodalom, ismeretközlő irodalom,

betűrendes leíró katalógus szerkezetének ismerete és használata

keresés különböző szempontok alapján csoportmunkában

új ismerettárak megismerése

nem nyomtatott információhordozók előnyei és hátrányai

video, CD, DVD, oktató

CD-k, DVD-k használta

információkeresés technikái

forráskeresés a szabadpolcokon és az adathordozók között,

keresési technikák hagyományosan és elektronikusan tárolt információk esetén

anyaggyűjtés, feldolgozás, forrásjelölés, információközlés

médiumok megkülönböztetése

médiumok csoportosítása közlésmód és információs érték alapján

médiumok csoportosítása különböző szempontok szerint

7. évfolyam

könyvtártípusok

elektronikus könyvtár lehetőségei és alkalmazása

iskolai könyvtár eszköztárának teljes körű ismerete és készségszintű használata könyvtártípusok ismerete

könyvtárhasználat

a szükséges információhordozók megkeresése,

elektronikus könyvtárakban keresések

kézikönyvtár jellemző könyvtípusai

a kézikönyvek ismerete, információkeresés

információk gyűjtése a kézikönyvekből

irányított forrás és információkeresés

lexikon, szótár, kézikönyv, szakkönyv ismerete, információs forrásként való használata

információs források használata, keresések

8. évfolyam

katalógusok hagyományos és elektronikus formában

könyvtár tájékoztató segédeszközeinek tudatosítása

források keresése tárgyszavak, szakjelzet segítségével

tematikus keresés

keresési szempontok kifejezése a könyvtár kódrendszerével

direkt és indirekt tájékoztatási eszközök jellemzőinek ismerete és használata

információkeresés hagyományos és elektronikus forrásból

forrásfelhasználás szabályai

az alkalmas forrás kiválasztása, önálló felhasználása az anyaggyűjtéstől a vázlatkészítésig

vázlatkészítés a kiválasztott forrásról

4. táblázat. A könyvtárhasználattan helyi tanterve a felső tagozaton

Általános fejlesztési követelmények a felső tagozaton (5-8.osztályban):

Befogadó tárgy: Magyar nyelv és irodalom

1. évfolyam

tananyag

fogalmak

tanulói tevékenység

tanulást segítő eszközök

a könyvtár raktári rendje

kölcsönözhető állomány (szépirodalom, ismeretközlő), helyben használható

könyvtári gyűjtő munka különböző tantárgyak megadott témáihoz

ismeretközlő művek

dokumentumtípusok: könyv, időszaki kiadvány, sajtótermék, évkönyv

kézikönyv, időszaki kiadvány, külön gyűjtemények, időszaki kiadvány, sajtótermék, napi-hetilap, folyóirat, címszó, szócikk, hasáb, élőfej, mutatók, jelek, rövidítések, utalások

tantárgyi gyűjtőmunka a korosztálynak

napi-hetilapok, folyóiratok, évkönyvek

segédkönyvek: szótár, lexikon, enciklopédia

szótár, lexikon, enciklopédia

segédkönyvek használata ismeretlen fogalmak, kifejezések, eseményekhez, személyekhez kapcsolódó adatok kereséséhez, nyelvhelyességi önellenőrzéshez

szótárak, lexikonok, enciklopédiák

6. évfolyam

sajtótermékek jellemzői: formai, tartalmi szempontok

évfolyam, szám, címfej, kolofon, rovat, vezércikk, magazin

tematikus gyűjtőmunka folyóiratokból

különböző sajtótermékek

nyomtatott dokumentumok információi: szövegtípusok

segédkönyvek használata szövegtípusok feldolgozásában

segédkönyvek

7. évfolyam

a könyvtár dokumentumainak felhasználása különféle témák feldolgozásában

egyszerűbb témák önálló feldolgozása a könyvtár dokumentumainak felhasználásával (jegyzetelés, rendszerezés, vázlatkészítés)

dokumentumtípusok

8. évfolyam

tárgyi katalógus, forrásjegyzék, cédulázás

ETO, a 10 főosztály, tárgyszó katalógus, szakkatalógus

keresés segítséggel a könyvtár tárgyi katalógusaiban, szóbeli vagy írásbeli beszámoló készítése többféle forrás felhasználásával

5. táblázat. 5-8. évfolyam általános fejlesztési követelmények

2.3. A könyvtárhasználat hatékonyságának pedagógiai tényezői

Ahhoz, hogy a pedagógia hatékonyságáról gondolkodjunk, ismerni kell a legmeghatározóbb elméleteket a különböző tanulás-felfogásokról. Ezek ismeretében megvizsgálhatók a hatékony oktatási folyamatok, a sikeresség érdekében használt oktatási stratégiák és módszerek, megvitathatók az oktatásban alkalmazott munkaformák pozitív hatásai, továbbá, hogy az eszközi és a tárgyi feltételek mennyiben járulnak hozzá a hatékonysághoz, valamint fontos azt is vizsgálni, hogy ki tanít kit, azaz a tanuló-pedagógus személyisége hogyan járul hozzá a sikeres oktatáshoz.

2.3.1. A tanulás oktatáselméleti alapokon

Az oktatáselmélet az emberi kapcsolatokkal foglalkozik, amelyben a tanító-tanuló viszony a meghatározó. Az empirista szemlélet szerint az emberi ismeretszerzés nem más, mint az embert körülvevő valóságból származó információk, elsősorban érzékszervek útján történő befogadása. Tehát az ember felhalmoz magában tényeket, melyek összefüggéseket mutatnak, ennek eredményeként képes általánosítani ás absztrakciókat képezni. A deduktív gondolkodási eljárás következtében képes kialakítani fogalmakat és felismerni elvont törvényeket. Az empirikus tudásszerzés a tapasztalás eredménye. (Bence, 1990.)149

Az empirizmusból továbbfejlődő elmélet a szenzualizmus. Leggyakrabban a szemléltetés pedagógiájaként említik a szenzualista felfogást, mint tudásszerzési módszert. A gyermekre az érzékszervein keresztül közvetlenül hat a külvilág, a tanítónak a dolga az, hogy ezt a világot a lehető leggazdagabban mutassa be bizonyos pedagógiai elveket betartva. (Comenius, 1992.)150

Az asszociációs pedagógia elmélete szerint a tanulás a tudatunkban létrejövő érzékletek és a nekik megfelelő képzetek, szavak, gondolatok közti kapcsolatok formálódása. Ez a fajta pedagógia leginkább a szóbeli anyagok elsajátításában ad fogódzókat. (Barkóczi−Putnoky, 1980. 94-95.)

A behaviorizmus felfogás keretében, John Broadus Watson az inger és a válasz viszonyára vezeti vissza a tudást. Az általa kidolgozott elméletben az inger és a válasz között kialakult kapcsolat nem más, mint tanulás, a viselkedés módosulása a megfelelő ingerek hatására. A behaviorista tanulásfelfogás alapvetően empirikus tapasztalás és induktív beállítottságú elképzelés. A tanulás a tapasztalatszerzés eredménye, az ingeregyüttesek kapcsolatrendszere hozza létre a tanulás eredményeként megjelenő viselkedést. (Pléh, 1992. 148-152.)

A 20. század első felében a reformpedagógiai mozgalmak is újabb tanulás felfogási elméleteket írnak le. A reformpedagógia arculata elsősorban abban új, hogy a gyermeket cselekvő, a külvilág folyamataiba beavatkozó, fejlődő emberként kezeli. A reformpedagógia gondolkodói – köztük is John Dewey – alakítja ki a felfedeztetés pedagógiai eljárását. A gyermek önállóan fedezi fel az ismereteket, kísérletezik, mér, vizsgálatokat végez és következtetéseket von le. (Nahalka, 1993.)151

A 20. század második felében kialakul a kognitivizmus. Eszerint az elmeműködés a valóság tárgyainak, eseményeinek, jelenségeinek a megfelelő belső, szimbolikus jellegű reprezentációkon végzett műveletekként azonosítható. Kialakul tehát az emberi értelem működésének információfeldolgozásként történő értelmezése. (Pléh, 1998.)152

Az 1950-es években bontakozik ki a kognitív forradalom, melynek során új ismeretelméleti felfogás, a konstruktivizmus és az ennek megfelelő pedagógia jön létre. E pedagógia mind az értelmezésben, mind a tanulásban az egészlegességet, a komplex struktúrát tekinti meghatározónak. (Nahalka, 1998. 134.)

2.3.2. Oktatási folyamatok

Az oktatásban a minőség jogos elvárás, de nem olyan fontos-e a cél felé vezető út, a folyamat is? Definíció szerint az oktatási folyamat: „A tanítás-tanulás folyamata minden esetben interperszonális, kommunikatív, interaktív cselekvések, tevékenységek sorozata. Az oktatási folyamat, mint komplex interaktív folyamat magában foglalja a nemcsak a tanítás és tanulás folyamatát, de a kognitív önszabályozás, illetve a motivációs önszabályozás kiépítésének, kialakításának folyamatát is. E folyamatban a tanár és tanuló együttes tevékenysége során nem csupán a tananyag aktív feldolgozása, hatékony elsajátítása valósul meg, hanem közben kialakul a tanuló autonóm tanulásra való képessége, kognitív önszabályozása, valamint tanulási motivációinak magas szinten szerveződő önszabályozása is.” (Réthy, 1998. 223.)

A tanítás-tanulás folyamatában meghatározó a tantárgyi tartalom tudása. Ennek legalapvetőbb és elsődleges célja az új ismeretek hatékony közvetítése. Ehhez ismerni kell a tanulók kompetenciáját és segíteni őket abban, hogy jó valamit megtanulni, amit a későbbiekben hasznosítani és alkalmazni tud. Különböző előismeretekkel, tanulékonysággal, képességekkel és motiváltsággal rendelkeznek a tanulók, ezért fontos nem csupán verbális szinten elsajátítani az új ismereteket, hiszen akkor a tudás csak bizonyos kontextusban hasznosítható. (Réthy, 1998. 231.)

Az ismeretelsajátítás és alkalmazás szervezésekor számos elvet kell szem előtt tartani a siker érdekében. A tudományosság elve szerint a képzés anyaga, a különböző tantárgyak tartalma tudományosan igazolt ismereteket kell tartalmazzon. A tananyagot bizonyos tudományterületek (didaktika, pszichológia, tantervelmélet, tantárgy pedagógia) szakszerű módszereivel és eszközeivel választja ki. A hitelesség és a szakszerűség kitételének is megfelel a tudományos tartalom. (Réthy, 1998. 231.)

A motivációs elv bizonyos célok elérésére késztető, irányító, interaktív tevékenység. Célja a tanulási kedv felébresztése és a hatékony tettrekészség kialakítása a tanulókban. Az eredményességhez négy tényező szükséges: a tanuló figyelmének fenntartása, személyes relevancia, magabiztosság kialakítása és az elégedettség érzése. (Réthy, 1998. 232.)

Az aktivizálás tulajdonképpen pedagógiai eljárások összessége, melynek hatására élénkebb gondolkodás, magasabb koncentrációs szint és fokozott hatékonyság figyelhető meg. A belső pszichikus folyamatra éppen úgy hat, mint a külső tevékenységekre. (Réthy, 1998. 232.)

Figyelembe kell venni a fokozatosság elvét, hiszen a különböző fejlettségű tanulók számára is optimális színvonalúnak kell legyen az adott tananyag, a módszer, a logika és a pedagógiai eljárás is. (Réthy, 1998. 232.)

A gyermekek sajátosságaihoz való alkalmazkodást és ezzel egy időben való fejlesztésüket a tanítás-tanulási folyamatban differenciálásnak nevezzük. Jelentős szerep jut az oktatásban a természeti sajátosságaiból, érdeklődések és egyéni jellegek különféleségeinek köszönhetően. (Réthy, 1998. 233.)

Végül a visszacsatolás és megerősítés elvének alkalmazása hozhat eredményt a tanulók és a tanítók számára. A tanuló folyamatos visszajelzést kap tevékenységének eredményességéről és fokozza a gyakoriságát a pozitív megerősítéssel. (Réthy, 1998. 233.)

Röviden azt mondhatjuk, hogy akkor jól szervezett az oktatási folyamat, ha a tanulóban figyelmet és kíváncsiságot tudnak ébreszteni az adott kontextusban. Ha az új ismerethez valamiféle előismerettel rendelkezik, azaz be tud kapcsolódni a tanulási folyamatba. Az elsajátítást megalapozó tényezőket induktív vagy deduktív stratégiával biztosítjuk a tanulóknak. Ezen tényezőket részeire bontva elemezzük, majd a lényegi elemeket kiemeljük. A fejlődés az önálló gondolkodás, miszerint már következtetni, általánosítani és fogalomalkotásra is kész a tanuló. Az ismeretek tartósságát a rendszerezés és a szisztematikus rögzítés garantálja. Ezt követően az alkalmazás, vagyis a produktív tudásfelhasználás, és az ezt ellenőrző megfelelő mérés és értékelés teszi teljessé a folyamatot. (Réthy, 1998. 236.)

2.3.3. Stratégiák és módszerek

A korábbiakban már szó esett az alapvető oktatási folyamat szerkezeti elmeiről, miszerint az eredményes pedagógiai munka igen összetett nevelői feladat.

Nagy Sándor szerint a tanítási-tanulási stratégián a kognitív belső tartalmak komplex eljárásrendszerét kell érteni, vagyis azokat a folyamatokat, melynek során a diák gondolkodási műveleteket képes kialakítani és eljut új problémamegoldások alkalmazásáig. (Nagy S. 1997. 57.) Ezen elgondolás szerint tíz tanulási stratégia létezik. A stratégiák a következők:

1. 1. empirikus, alapvetően induktív gondolkodási folyamatokat működtető tananyag-feldolgozás

2. 2. deduktív jellegű megismerési formák

3. 3. információ átadási-átvételi stratégia

4. 4. interorizációs stratégia, a külső cselekvéses műveletek belsővé válását előmozdító stratégia

5. 5. problémamegoldó stratégia

6. 6. programozott oktatás

7. 7. mesterfokú tanítási stratégia

8. 8. asszociációs stratégia

9. 9. algoritmusok elsajátítása

10. 10. cselekvések, cselekvéssorok elsajátítása kondicionálás segítségével

Báthory Zoltán azonban komplex metodikának fogja fel a tanulásszervezés stratégiáit. Szerinte a különböző taneszközök, oktatástechnikai eszközök és értékelési eljárások koherens rendszert képeznek. (Báthory, 1992. 197.)

A fent említett mindkét elmélet belefér egy nagy általános stratégia-definícióba, ami azt mondja ki, hogy „a stratégia sajátos célok elérésére szolgáló módszerek, eszközök, szervezési módok és formák olyan komplex rendszere, amely koherens elméleti alapokon nyugszik, sajátos szintaxissal rendelkezik, és jellegzetes tanulási környezetben valósul meg.” (Falus, 1998. 274.)

Ezen definíció mentén a célközpontú és a szabályozáselméleti eljárásokat vizsgálhatjuk.

Célközpontú stratégia:

- • az információ tanítása bemutatás segítségével az egyszerű és összetett információk megszerzésére, tárolására és felidézésére irányul

- • a fogalomtanítás megbeszélés és magyarázat segítségével elsősorban az előismeretek és a fogalmi struktúrák előhívására, valamint az elsajátított elemek alkalmazására fókuszál

- • a direkt oktatású készségtanítást az alapvető készségek és elemi ismeretek megtanításához alkalmazott eljárás

- • a kooperatív tanulás a tulajdonképpeni társadalmi életre való felkészülés feltételeit biztosítja a diákoknak a jól szervezett oktatási folyamatba ágyazva

- • a gondolkodás fejlesztése a felfedezéses módszerrel a tanulók gondolkodtatása és gondolati rendszerek konstruálására helyezi a hangsúlyt

Szabályozáselméleti eljárás:

- • a nyílt oktatás a tanuló sajátos képességeinek fejlesztését tekinti kiemelt céljának; a diákok aktív tevékenység során alakítják a tudás-elsajátítási folyamatot

- • az adaptivitás módszere az egyik legnehezebb megvalósítható eljárás, hiszen itt a tanulók különbségei szerint eltérő tanulási környezetet, eltérő tanítási eljárásokat biztosít a különböző tanulói igényeknek

- • a programozott oktatás alapvető szabályokat állít a hatékonyság érdekében: ezeket követve az oktatás célja meghatározott; a tanulók induló szintjét pontosan felmérni; a tananyag ennek megfelelően tagolt; a diákok aktív tevékenység során tanulnak; válaszokat megerősítik és ellenőrzik; biztosítják az egyéni ütemhez szükséges időt az elsajátítási folyamatban (Falus, 1998. 275-283.)

A stratégiákon belül természetesen különböző módszereket alkalmazhatunk. Ezen módszerek rövid bemutatását olvashatjuk az előadás, magyarázat, elbeszélés, kiselőadás, megbeszélés, vita, szemléltetés, kooperáció, szerepjátékok és a házi feladat leírásaiban.

Az előadás az anyag alapos ismeretét feltételezi. A terjedelme 15 perctől 120 percig terjedhet, ez mindig a tanulók életkorának függvénye kell legyen. A jó előadás három fő részből áll: bevezetés, kifejtés és összegzés.

A magyarázat törvényszerűségek, tételek, és szabályok megértését segíti elő. Fajtái között szerepel az értelmező, leíró, okfeltáró magyarázat.

Az elbeszélés ok-okozati összefüggések bemutatását, megértését kívánja fejleszteni. A benne foglalt információkat könnyen felfogják, képzeletüket mozgósítják, mintegy részeivé válnak a folyamatnak.

A kiselőadás kutató tevékenységen alapszik, amely egy-egy olvasmányélményre, vagy különféle tapasztalások szóbeli ismeretszerzési formájára koncentrál.

A megbeszélés állandó kontaktust teremt a diák és a tanár között, így népszerű és kedvelt eljárás. Tevékenységet igényel mindkét részről, sikerélményt nyújt és jelentős motiváló hatással rendelkezik.

A vita dialogikus forma, célja a gondolkodás és a kommunikációs készségek fejlesztése. Nagyfokú önállóság jellemzi, így bármely tantárgy oktatásában eredményes lehet.

A szemléltetés a demonstráció, az illusztráció módszere. Folyamatosan tárgyak, jelenségek észlelése és elemzése történik. Ki kell, hogy emelje a lényeget, aktivitást kell, hogy kiváltson, és visszacsatolással meg kell erősíteni ahhoz, hogy sikerről beszélhessünk.

A kooperatív módszer kis csoportokban végzett munkán alapul. Az intellektuális készségeken túl a szociális készségek és az együttműködési képességek kialakításában és kialakulásában ragadja meg a lényegi eljárás fázisait. A csoport sikere minden tanuló teljesítményétől függ; a csoport tagjai megtanítják résztanulmányaikat a társaiknak és ez hozzájárul az önértékelés és a pozitív attitűd megerősödéséhez.

A házi feladat az önálló, tanítási időn kívül elvégzett tevékenységre épülő módszer. Fontos ehhez a pontos feladatkijelölés, megoldhatóság, a tanórai képességfejlesztéshez kapcsolódása, a nehézsége reálisan viszonyulása a tanulói képességekhez és a rendszeres tevékenység. (Falus, 1998. 285-313.)

2.3.4. Munkaformák

A jól kialakított és jól szervezett oktatási folyamatoknak meghatározó eleme a helyesen kiválasztott munkaforma. A négy leggyakoribb forma a frontális oktatás, az egyéni tanulás, a csoportban vagy párban folyó tanulás.

A frontális munka a tanulás lehetőségét biztosítja, a feltételeit azonban nem. Csak azok a tanulók vesznek részt az oktatásban, akik tudnak és akarnak a pedagógussal együtt haladni. Különböző lehet a tanulók érdekeltsége, a részvételük intenzitása, így nagyon különböző lesz a tanulási teljesítményük is. A frontális munka akkor jött létre, amikor a pedagógust a tudás forrásának tekintették, s az oktatás az ismeretek befogadására és a szabályok betartására irányult. Ebben a megoldásban a tanár ritmusát felvevő tanulók jobb eredményeket érnek el, mint az együtt haladni nem tudó gyerekek. Ők minden szempontból leszakadnak. (M. Nádasi, 1998. 370.)

Az egyéni munka során önállóan megoldandó egyéni feladatokat kapnak az egyes tanulók. Az egyedül végzett munkához szükség van a megalapozó tudásra, motiváló impulzusokra és a tanulási sajátosságok bizonyos szintjére. Hatékonysága azzal fokozható, ha egyénre szabott segítségnyújtásra is lehetőség van a tanórán. Az elsajátítás lehetősége és feltétele csupán azoknak biztosított, akikhez szól a feladat, illetve akik megfelelő segítséggel tovább tudnak haladni. (M. Nádasi, 1998. 375.)

A páros oktatás lényege, hogy két tanuló működik együtt valamely feladat sikeres megoldása érdekében. Az új ismeretszerzés az alkalmazást, a rendszerezést, a rögzítést és az értékelést is biztosítja. Fontos, hogy csak akkor, és csak azokat szabad párban dolgoztatni, akik tudnak és akarnak együttműködni. Ilyen esetekben serkentő szerepe van és fejlesztő eljárás lesz az alkalmazott munkaforma. (M. Nádasi, 1998. 381.)

A csoportos munkavégzés során a tagok között kölcsönös függési, felelősségi és ellenőrzési viszonyok jönnek létre. A csoportalakításnál figyelembe kell venni a gyerekek tanulmányi szintjét, érdeklődésüket, speciális képességeiket, pályairányultságukat és a kapcsolatrendszerben elfoglalt helyüket is. (M. Nádasi, 1998. 384.)

2.3.5. Eszközök és tárgyi feltételek

A taneszközök többnyire a tanítási órákon jelennek meg. Napjainkban a legjelentősebb eszköz a tankönyv, mely rendszerezett információkat, gyakorlófeladatokat tartalmaz, és lehetőséget ad önálló tanulásra, munkára. Valószínűleg még sokáig ez az eszköz marad az oktatás alapvető eszköze, azonban ezeknek a hagyományos taneszközök tartalmát modern közvetítőkre is át lehet tenni. Ideális esetben erre minden iskolában, és minden tanteremben megvan a lehetőség.

Az auditív eszközök, mint a rádió és lemezjátszó jól használható készülékek. Tartalmi és tanulásirányító információk közvetítésére alkalmasak.

A vizuális eszközök, mint a diavetítő, írásvetítő vagy filmvetítő elsősorban a szemléltetés eszközeként használatosak.

A képi és hanganyag egyesítésének felhasználása az audiovizuális eszközök felhasználásával adható meg. Legegyszerűbb eszköze a televízió, mellyel oktatófilmeket, korrepetáló felvételeket vagy akár nyelvoktatási sorozatokat is be lehet mutatni. (Petriné, 1998. 337-341.)

Nagyon fontos minél többféle eszközt felhasználni a tanórákon, hiszen a gyerekek elsajátítási stratégiáikra minél több impulzus hat, annál hatékonyabb szintet érhet el. Figyelembe kell venni az auditív, a vizuális és kinezikus módszerrel elsajátító tanulókat, tehát pedagógia hatékony eszközei az említett készülékek, ha jól strukturált folyamatba épülnek be.

2.3.6. A tanuló és a pedagógus személyisége

A tanulók közötti különbségek alapkérdése leggyakrabban az, hogy miként alakulnak ki az eltérések. Valójában az, hogy honnan jön a személyiség. Felmerül a genetikai meghatározottság, a velünk született kódoltság és a környezet megteremtő hatása is. Sokféle tudományos kutatás eredményeképpen azt mondhatjuk, hogy az öröklés és a tanulás kombinációja határozza meg az egyéni különbségeket, és bonyolult összefüggésben érvényesül az örökletes és a környezeti tényezők hatása is. (Atkinson, 1994. 68.)

A gyerekek teljesítményeiben megmutatkozó különbségek kezeléséhez a pedagógusoknak igazán jól kell tudni alkalmazkodni a tanulók sajátosságaihoz. Figyelembe kell venni a tanulók nemét, társadalmi, kulturális és gazdasági sajátosságaikat, valamint értelmi képességeiket is. (Báthory, 1997.)153

Felvetődik a kérdés, hogy a pedagógusok attitűdje befolyásolja-e a tanulókkal kapcsolatos viselkedésüket. A tanárok gyakran tiltakoznak, hogy rokonszenvet vagy ellenszenvet éreznek egyes gyerekek vagy gyerekcsoportok iránt; azonban a személyközi vonzalom mindenképpen része a tanár-diák interakciónak. A személyek közötti rokon- vagy ellenszenvet befolyásoló tényezők közül a legismertebbek: a fizikai vonzerő, a közelség, az ismerősség és a hasonlóság. (Falus−Golnhofer−Kotschy−M. Nádasi−Szokolszky, 1989.)154

Más elméletek szerint a tanulók elsajátításának kognitív és affektív feltételei vannak. A kognitív feltétel valójában a már meglévő tudást jelenti, amely az új tudás megszerzésének eszköze és egyben a korlátja is. A tanulási képesség, az intelligencia, a tanulási stratégiák, a tanulási stílusok, valamint a metakognitív tudás is hozzátartozik ezen feltételek köréhez. (Golnhofer, 1998. 90.)

Az affektív feltétel sokféle változó együtteséből ered. Lehetséges tényező a tanuló szorongása, az attitűdje a tanulással, iskolával vagy akár tanárokkal kapcsolatban, a diák énképe és motivációja is. Amíg a kognitív feltételek az eredményesség határait jelölik ki, addig az affektív tényezők azt, hogy a határon belül meddig juthat el a tanuló. (Golnhofer, 1998. 90.)

A tanulás eredményességét további befolyásoló hatásokkal vizsgálhatjuk. Ilyen például a tanulók fizikai és pszichés állapota, továbbá a szociális közege. Ezen tanulói sajátosságokat nemcsak a kiemelkedő és tanulási és/vagy magatartási problémákkal küzdő tanulók esetében szükséges megismerni, hanem minden tanuló esetében, mert így biztosítható az optimális fejlődés. A tanároknak törekednie kell a tanítványaik megismerésére és arra, hogy alkalmazkodjon a tanítása során mindezekhez és fejlessze a tanulókat ismeretükben.

Ahogy a diákok közötti számos eltérés mutatkozik, úgy a pedagógusok között is jelentős különbségek vannak. A kérdés az, hogy mitől jó, eredményes, hatékony egy tanár, miközben egy másik nem?

Elterjedt felfogás szerint vannak bizonyos velünk született adottságok, amelyek predesztinálnak a pedagóguspályára. Ha ezekkel rendelkezünk, akkor eredményesek leszünk – függetlenül képzettségtől, speciális felkészültségtől – ha nincsenek ilyen képességeink, akkor minden erőfeszítés hiábavaló. (Falus, 1998. 97.)

Azt mindenki elismeri, hogy nem kizárólag „született pedagógusok” lépnek a pedagógusi pályára, így az ettől eltérő adottságú személyek eredményessé válása a képzéstől függ. Tudósok álláspontja szerint az eredményességhez elegendő a szaktudományi felkészültség, vagyis a megfelelő, magas színvonalú szaktárgyi tudás. Szükséges a megfelelő pedagógiai és pszichológiai ismeretekre is szert tenni. (Falus, 1998. 98.)

A továbbiakban a pedagóguskutatás tudományos igényű válaszait tekintem át a pedagógiai eredményesség kérdéskörében.

A kedvelt és eredményes pedagógust jellemző tulajdonságok Hart szerint – az 1930-as években – a tanítási készség, a vidámság, a türelem, a barátságosság, a megértő és elfogulatlan magatartás, valamint az igazságos osztályozás. Nemzetközi mértékben is hasonló véleménnyel voltak a diákok, miszerint demokratikus, kedves, türelmes, igazságos, segítőkész és jó humorú tanárokat neveztek eredményes pedagógusnak. (Ballér, 1983.)155

Megvizsgálandó azonban néhány személyiségvonás is a hatékonyság tükrében. A pedagógus személyiségének mindig nagy jelentőséget tulajdonítottak. Rogers és Gordon gyakorlatának elterjedése három alapképességre irányította a figyelmet. Ezek: a feltétel nélküli elfogadás képessége, az empátia és a kongruencia. (Sallai, 1994. 46-52.)

A feltétel nélküli elfogadást olyan pozitív odafordulásként értelmezhetjük, amely a másik ember felé nem a tulajdonságoknak, viselkedésnek szól, hanem a személynek. Tulajdonképpen olyan beállítódás, amely kifejezi, hogy a személy több mint a viselkedésének összessége. (Falus, 1998. 100.)

A pozitív érzelmi odafordulás többnyire a nem verbális kommunikációs csatornákon történik. A tekintetváltás, hangszín, hanghordozás, gesztusok, testhelyzet mind jelentősek az elfogadás kifejezésében. (Falus, 1998. 100.)

Az empátia jelentősége is kiemelkedő a pedagógiai munka során. Az empátia lényege a másik ember érzéseinek a megértése és a pontos visszajelzése. Ez esetben nagy szükség van arra, hogy a pedagógus teljes figyelmével a tanulóra koncentráljon, hiszen így képes a kommunikáció rejtett tartalmait is feldolgozni. (Falus, 1998. 100.)

A kongruencia az értékeinkben való bizonyosságot jelenti. Ha a pedagógus hisz a saját tapasztalatiban, érzéseiben, akkor hiteles lesz és így jó kapcsolatot tud kialakítani a diákokkal. (Falus, 1998. 101.)

A fent említett három fontos személyiségvonás mellett még számos képességgel kell rendelkeznie a pedagógusnak a pedagógiai hatékonyság érdekében. Ahhoz, hogy hatékony tudjon lenni, szükséges kommunikációs ügyességgel rendelkeznie, vagyis üzenőként és befogadóként is jól szerepelnie. Feltétele a hatékony munkának a gazdag és rugalmas viselkedésrepertoár. Fontos, hogy a pedagógus az adott helyzetben minél több viselkedési kód közül tudja kiválasztani a hatékony eljárást. Ennek megfelelő alkalmazásához gyors helyzetfelismerésnek és konstruktív helyzetkialakításnak kell társulnia. A konfliktus-megoldási módok közül mindig az erőszakmenteset és a kreatívat kell választania a jó pedagógusnak. Fontos összetevő a diákokkal, szülőkkel és a kollégákkal való együttműködés igénye és képessége. Legyen képes elfogadni más véleményét, legyen hajlandó a megállapodásra és a pedagógiai helyzetek elemzésére, és értékelésére is. (Falus, 1998. 102.)

149 In: Falus Iván (szerk.): Didaktika. Budapest. Nemzeti Tankönyvkiadó. 1998. 122.

150 In: Falus Iván (szerk.): Didaktika. Budapest. Nemzeti Tankönyvkiadó. 1998. 122.

151 In: Falus Iván (szerk.): Didaktika. Budapest. Nemzeti Tankönyvkiadó. 1998. 128.

152 In: Falus Iván (szerk.): Didaktika. Budapest. Nemzeti Tankönyvkiadó. 1998. 130.

153 In: Falus Iván (szerk.): Didaktika. Budapest. Nemzeti Tankönyvkiadó. 1998. 85.

154 In: Falus Iván (szerk.): Didaktika. Budapest. Nemzeti Tankönyvkiadó. 1998. 89.

155 In: Falus Iván (szerk.): Didaktika. Budapest. Nemzeti Tankönyvkiadó. 1998. 99.

2.4. Hospitálás az iskolai könyvtárban

Könyvtárhasználat – 3. évfolyam (5 órára vonatkozóan)

Az ismeretek, készségek és a képességek elsajátításának elvárható szintje:

A könyv szerzőjét, címét és kiadóját tudja megnevezni!

Ismerje a könyv külső és belső részeit! Segítséggel tudja felsorolni.

Segítséggel tudja megkülönböztetni a szépirodalmi és ismeretközlő műveket.

Legyen képes keresni a szabadpolcon szerző és cím szerint. Igazodjon el a szépirodalmi állományrészben. Szerző, ill. közös cím esetében cím szerint találja meg a keresett könyvet.

Biztonsággal használja a gyermeklexikonokat. A lexikon és szótár között Ismerje a különbségeket és hasonlóságokat! Tudjon információt keresni a betűrend, a mutatók és a rövidítések alkalmazásával!

3. c osztály, 25 fő, első tanóra

Az óra anyaga: A könyv részei: borító, kötéstábla, gerinc, könyvtest.

Tevékenységek: Könyv részeinek felismerése, gyakorlása.

Ismeretek: a könyv részeihez kapcsolódó fogalmak.

A gyerekek fegyelmezetten, az osztályfőnökük kíséretével érkeztek a könyvtárba, csak a tolltartó volt a kezükben. A könyvtáros tanító köszöntötte őket, ők is illedelmesen visszaköszöntek, és csendben elfoglalták a helyüket. Nem volt vita, hogy ki hová ül, mindenki tudta a helyét. Általában fiúk a fiúkkal, lányok a lányokkal, de volt vegyes asztaltársaság is, attól függően, hogy milyen a fiú-lány arány az osztályban (6 db asztal, asztalonként 4-5 fő).

Az asztalokra már előre ki voltak készítve (Ablak- Zsiráf, Vuk, Szókincstár lexikon, feladatlap) azok a dokumentumok, melyekre az órán szükség lesz (minden tanulónak egy-egy könyv).

Az óra menete:

I. Ráhangolódás: a könyvtár bemutatása, ismerkedés a könyvtári terekkel és azok funkciójával, viselkedés a könyvtárban.

- • Ismerkedjetek meg az új könyvtárunkkal! Kik nem jártak még itt?

- • A könyvtár 3 részből áll: olvasóterem, kölcsönző, galéria (most az olvasóteremben vagyunk).

- • Mit lehet itt tenni?

- • Tanórát tartani, házi feladatokat készíteni, olvasni, korrepetálni, filmet nézni, mesemondó, versmondó versenyt tartani.

- • Mit gondoltok, milyen könyvek vannak ebben a teremben?

- • Amelyeket nem szabad kikölcsönözni, helyben szabad csak használni.

- • Most átsétálunk a kölcsönző terembe. Milyen könyvek találhatók itt?

- • Különböző témájú könyvek, amelyeket ki lehet kölcsönözni.

- • Ti milyen témájú könyveket olvastok szívesen?

A gyerekek sokféle könyvet soroltak fel.

A könyvtáros tanító ajánlata: Olvasó Boszi, Olvasó Leó című könyvek (azoknak, akik lassabban olvasnak), Berg Judit: Rumini. Aranka néni elmesélte, mi ihlette az írónőt a könyv megírására, röviden bemutatta a történetét, kedvet csinálva az olvasáshoz. Külön kiemelte a „fiús könyveket”: Forma 1 világa, történelmi jellegű könyvek. Minden órán van könyvajánlás!

- • Ki kölcsönözhet a könyvtárból?

- • Aki be van iratkozva.

- • Melyek a kölcsönzés szabályai? Játsszuk el!

- • Kérem a könyvtárost, hogy mindenről tájékoztassa az új beiratkozót, mondja el a kölcsönzés szabályait! Figyeljétek meg, hogy elmondott- e minden fontos dolgot? Udvariasan viselkedett-e az új beiratkozó?

A tanulók eljátszották: 1 fő a könyvtáros, 1 kisgyerek elmegy a könyvtárba. Az egész pár perces jelenet; illemszabályok, köszönés, hogy beszélünk a könyvtárossal, hogy viselkedünk a könyvtárban, a kölcsönzött könyveket határidőre vissza kell hozni, nem szabad bepiszkítani, elrongálni, mert akkor meg kell fizetni a könyv árát. A gyerekek a végén véleményt mondtak a látottakról, megbeszélték közösen a szerepjátékot.

Ott jártamkor is tapasztaltam, milyen szépen viselkednek a könyvtárban! Betartják a kölcsönzési határidőt, sőt minél kisebbek, annál jobban odafigyelnek, ezért külön dicséretet is kapnak.

II. Problémafelvetés:

Találós kérdés: Mi az? Több lapból állok, melyet összefűznek, oldalaimon képeket is láthattok, szöveget is olvashattok. Szívesen vesznek kezükbe, kicsik és nagyok. (A könyv.)

Beszélgetés

- • Kinek van otthon sok könyve?

- • Szerettek-e olvasni? Milyen témájú könyveket?

- • Kik azok, akik rendszeresen mindennap olvasnak? Mit?

Új ismeretek feldolgozása: A mai órán a könyv részeivel foglalkozunk.

- • Figyeljetek rám, bemutatom a könyv részeit!

- • A könyv külső részei: borító, kötéstábla, gerinc.

- • A könyv belső része a könyvtest: előzéklap, címlap, számozott oldalak, mellékletek, táblák.

A tanítói bemutatás után a gyerekekkel együtt közösen mutogatták el, a könyv külső, belső részeit. Az Ablak- Zsiráf minden asztalon ott volt, minden tanulónak jutott. A könyvtáros felemelte a könyvet és hangosan elmondta a részeit, úgy, hogy közben az asztalok között sétált, és folyamatosan mutatja is a kezével, hogy most éppen miről van szó. (Védőborító nincs minden könyvnek: a nevében is benne van: véd és itt található a fülszöveg: rövid bemutató a könyvről. Borító, kötéstáblák, gerinc). Mikor végig ért, mindenki kézbe veszi a saját példányát és együtt, megfogva, hangosan elismételték a részeket. Utána egy-egy gyerek elmutogatva elmondta egyedül is. A könyv belső része. Ez a könyvtest. Miből áll? A könyvtáros ismét felemelte a könyvet és sétálva hangosan mondta és mutatta (előzéklap, címlap, számozott oldalak, mellékletek, táblák). A gyerekek is mondták, mutatták vele együtt.

Ki szeretné egyedül elmondani? Egy jelentkező kiment és egyedül szépen elmondta a könyv részeit. A gyerekek megtapsolták. Egy másik tanuló a könyv belső, aztán egy harmadik tanuló a könyv összes részét mondta- és mutatta el.

Feladatlap: Sándor Gertrúd: Könyves füzet feladatai (Lásd: 9. sz. mellékletben).

1. 1. Hasonlítsátok össze a címlap adatait a borítólap adataival! Melyik adatot nem találtátok a borítólapon? (közösen megbeszélték)

2. 2. A címlap hátoldalán található kolofonból keresd meg a válaszokat! (közösen oldották meg a feladatokat)

3. 3. Hiányos mondat (közösen oldották meg a feladatot)

4. 4. Illusztráció, illusztrátor ki hallotta már ezeket a kifejezéseket? Mit jelentenek? Ki tudná elmondani? Olvassátok el a szöveget! Oldjátok meg a feladatot!

Az asztalra ki volt téve mindenkinek egy Fekete István: Vuk regény, önállóan kellett beírni a könyv adatait, majd közösen ellenőrizték. Egy-két tanuló kivételével mindenki helyesen oldotta meg. Házi feladatként kapták, hogy írják le kedvenc könyvüknek szerző, cím, kiadó, illusztrátor adatait.

- • Ellenőrizzük! Mindenki megtalálta az adatokat?

- • Fordítsuk meg a feladatlapot! Gyermánné Huga Ibolya: Vár a könyvtár Könyvtárhasználat 3-4 osztályosoknak (Lásd: 15. sz. mellékletben).

1.) – Vegyétek a kezetekbe a Szókincstár lexikont! (Hiányos mondat kiegészítése) Keressétek ki a következő címszavakat: gerinc, könyvtest, kötéstála. Az első két asztalnál a gerinc, a második két asztalnál a könyvtest, a harmadik két asztalnál ülők a kötéstáblát keresték önállóan, majd közösen kiegészítették a hiányos mondatokat.

2.) – A könyv részeinek jelölése (közösen oldották meg)

Rajzos feladat: le van rajzolva egy-egy könyv, mellette felsorolva a részei, a kettőt össze kell kötni.

3.) – Oldjátok meg önállóan a következő feladatot! Gondoljatok az órán tanultakra! Nézhetitek a táblát! Ellenőrzés.

A táblán a könyv külső, belső részeit láthatták, szinte mindenki meg tudta oldani, a könyvtáros tanító megdicsérte őket.

4.) – Oldjuk meg közösen a 4. feladatot! Írd le, hogy milyen adatokat tudhatsz meg a következő könyvrészekről!

A tanult ismeretek játékos gyakorlása, ellenőrzése:

- Játékkal fejezzük be az órát. Mi vagyok én?

- Gyertek, húzzatok a borítékok közül! Egyenként olvassátok fel, hogy mi van a lapra írva. A többiek írják le a lapra a megfejtést! Ti is gondolkodjatok el, mik lehettek, elfogadjátok-e a megfejtést?

- Ellenőrzés!

1.) Mi vagyok én? A könyv számozott lapjainak összessége. (könyvtest)

2.) A könyvtestet védő kemény lemez, amit bőrrel, műbőrrel, vászonnal, vagy papírral vonnak be (kötéstábla)

3.) A könyvet védő külső borítólapok. Legtöbbször a könyv szerzője, címe és a tartalomhoz kapcsolódó illusztráció található az első oldalán. (borító)

4.) A könyvtestnek az a része, ahol a könyv lapjai vannak összefűzve, összeragasztva. (gerinc)

5.) Tankönyveid szövegeit sokszor kíséri kép vagy ábra. Ezek segítségével jobban megértheted az olvasottakat. De nem csak a jobb megértést szolgálják, díszítik a könyvedet. (illusztráció)

Ellenőrzés, értékelés: – Kinek volt 5 találata, 4,3,2,1? Dicséret érte, ügyesek voltatok!

Házi feladat: (a feladatlapon) színezd ki a könyv részeit! Ott a rajz, és meg van határozva, hogy mely résznek milyen színűnek kell lenni.

- Szépen dolgoztatok az órán, mindenkit nagyon megdicsérek. Akinek kevesebb megfejtés sikerült ma, az se keseredjen el, majd gyakoroljuk a legközelebbi órán is.

Jó képességű osztály, értelmes, szófogadó gyerekek, óra végén elköszöntek, csendben, fegyelmezetten vonultak ki a teremből. Az asztalon rend maradt, a könyveket szépen egymásra rakták, a feladatlapokat elvitték magukkal.

A feladatok egyértelműek voltak. Többféle módszert alkalmazott a tanító néni. Bemutatta a könyv részeit, magyarázott, szemléltetett. Sokat tevékenykedtek a gyerekek. Együtt mondták, mutogatták el a részeket, volt egy kis mozgás, nevetés, és sok dicséret. Jó hangulatban telt el az óra, és az ismereteket jól elsajátították a gyerekek.

Mégis mennyivel érdekesebb lett volna, ha ez az óra egy könyvkötőben zajlik. Az lett volna csak az igazi szemléltetés! Sajnos az ilyen látogatásokra (anyagi okokra hivatkozva) nincs lehetőség, pedig a gyerekek biztosan nagyon élveznék a helyet, az illatokat, mindent, amit ott mutatnának nekik.

3. c osztály, 25 fő, második tanóra

Az óra anyaga: A könyvek tartalmi csoportjai: szépirodalmi és ismeretközlő művek.

Tevékenységek: Cím és tartalom alapján a szépirodalmi és ismeretközlő művek megkülönböztetése, szépirodalmi könyvek keresése műfaj szerint. Ismeretközlő művek meghatározása, ETO osztályozás szerint

Új Ismeretek: A szépirodalmi művek műfajai, az ETO főosztályai.

Az óra menete:

Az előző órán tanultak felidézése:

1.) A házi feladat ellenőrzése.

2.) A tanultak szóbeli felelevenítése.

- • Mivel foglalkoztunk az elmúlt órán? (ismétlés, gyerekek válasza)

- • Tedd rendbe a következő feliratokat! A mágnes táblán a könyv részeit láthattuk, jelentkezés alapján 1-1 tanuló megoldotta a feladatot.

Ráhangolódás az óra témájára:

- • Hallgassátok meg a két részletet! Figyeljétek meg, miről szólnak! Melyik részlet tetszett jobban és miért? Erick Night: Lassie, Paul McGreevy (szerk.): Kutyák

Lassie:

„Ez régen kezdődött. Még akkor, amikor Lassie egy éves, gyors eszű, ugrabugra kutyakölyök volt, és Joe, Sam Carrcbugh kisfia rettentő izgalomban érkezett haza:

– Édesanyám. képzeld mi történt! Kijövök az iskolából, és a kapu előtt ott várt rám Lassie… Csak azt nem értem, honnan tudta, hogy ott vagyok.

– Biztosan megszimatolta a nyomodat, Joe. Más magyarázat nincs.

Akárhogy is volt, Lassie másnap megint ott ült az iskola kapuja előtt, és harmadnap megint. Hetek, hónapok, évek múltak el, és ő mindig megvárta a kisfiút. Az asszonyok kinéztek az ablakon, a Főutca boltosai kiálltak az ajtajukba, meglátták a fekete-fehér- aranyszínű Lassie-t, ahogy büszkén ellépkedett előttük, és azt mondták:

– Öt perc múlva négy. Itt megy Lassie.

A kutya mindig ott volt, akár esett az eső, akár sütött a nap, várt egy kisfiúra, egyre a sok közül, aki keresztülfutott a kikövezett játszótéren, s akik közül a kutyát nem érdekelte más senki, csak az az egy. Mindig egyforma örömmel üdvözölték egymást, aztán szépen hazasétáltak, a kutya meg a kisfiú. Így folyt ez kerek négy éven át. „

Kutyák:

„Mielőtt a kölyökkutya megérkezik otthonunkba, gondoljuk át alapvető szükségleteit. Hol fog aludni? Hogyan fogjuk biztosítani számára a testmozgást? Hol fog játszani?

A kutya fekhelye

A kutyának elsősorban kényelmes fekvőhelyre és egy saját kuckóra van szüksége. A kölyökkutya számára tökéletesen megfelel egy oldalára fordított doboz, amelyet puha, anyaggal kibélelünk, vagy egy kosár, benne szétrághatatlan párnával. A felnőtt kutyák nagyon örülnek egy tartós kutyafekhelynek vagy egy puha takarónak. keressünk egy nyugodt, meleg helyet, amely nem huzatos, és közel van a családhoz. a kölyökkutyák akár húsz órát is alhatnak! Szállítódoboz vagy ketrec. Olyan méretűt vásároljunk, amely a felnőtt kutyának is jó lesz.”

- • Melyik rész tetszett jobban? Meg tudod mondani, hogy miért? A gyerekeknek az első részlet tetszett jobban, mert az érzelmeket váltott ki belőlük: az szebb volt, jó volt hallgatni, melegség öntött el, boldog lettem tőle, a kutya és a kisfiú kapcsolatát mutatta meg, hogy a kutya mindig várta a gazdáját – hangzott a válasz.

Ajánlom, hogy mindannyian olvassátok el Lassie történetét! Nagyon szép. Óra után kikölcsönözhetitek, mindenkinek jut belőle!

- • Az első szöveg szépirodalmi műből való, a második ismeretközlőből.

Új ismeretek feldolgozása, elmélyítése:

- • Tegyétek két csoportba az asztalon látható könyveket, és indokoljátok meg, hogy miért oda tettétek! – Olvassátok el a címeket, lapozzatok bele a könyvekbe! (közös munka) Minden asztalon volt: A bohóc köszöntője, Andersen kötet, a Két Lotti (vers, mese, regény) és minden asztalon volt 3 ismeretközlő mű: Pécsi Géza: Kulcs a muzsikához, Lovak és Pónik, Állatkertek, Ahogy az állatok látnak, hallanak és éreznek, A képes dinoszaurusz, Madarak.

- • Miért ezt a két csoportot alkottátok, indokoljátok meg!

- • Az egyik csoportba azokat a könyveket tettük, amelyek elolvasásakor jó érzés fog el, szép történeteket, verseket olvashatunk. A másik csoportba azokat tettük, amelyekből megtudunk dolgokat a zenéről, a hangszerekről, az állatokról. (tanulók válaszai)

Szemléltetés:

- • Melyek a szépirodalmi művek? A mágnes táblán: Szépirodalmi művek. Alatta felsorolva, ami ide tartozik: versek, mesék, regények.

Könyvajánlás: Andersen a Kis hableány című mesekönyvből sok szép történettel ismerkedhettek meg (ezt a nehezebben olvasóknak ajánlva, mert rövid). Ki hallott már a Két Lotti történetéről? Ugye, más elolvasva, mint a filmen látva?

Ismeretközlőkből ajánlom: akik az állatos könyveket szeretik, vagy dínókról szeretnének olvasni, a nap, a hold, űrkutatás érdekli, válogathatnak, elvihetik a könyvtárból.

- • Mit gondoltok, mi szerint vannak a könyvek a polcon? (A szerzők neve szerint betűrendben.) Mely könyveket találjuk meg így? (A szépirodalmit.) Nézzük meg a polcot! Mi segít nekünk a keresésben? (A választólapon a betűk.) Hol találjuk meg Weöres Sándor, Kányádi Sándor, Nemes Nagy Ágnes versesköteteit? Benedek Elek, Arany László meséit? (a jelentkezők hoztak egy- egy könyvet, felolvasták a szerzőt, a címet és megmutatták, hogy, hogy kell keresni)

A tanult ismeretek elmélyítése, gyakorlása:

1.) Játsszunk egyet! (a betűrend gyakorlása)

- • Kik szeretnének írók, költők lenni? Gyertek ki a tábla elé!

- • A többiek írják le a nevüket betűrendbe! A vezetékneveket vegyétek figyelembe! Öt tanuló kiment a táblához és szembe fordult a többiekkel. Ők most írók, költők. A helyükön maradt gyerekek közben leírták a megfelelő sorrendet (a gyerekek vezeték neveit), a kint levők tapsra, helyes sorrendbe álltak.

- • Osztály! Elfogadjátok, helyes a sorrendet? (ellenőrzés)

- • Kinek volt jó a feladata? (kézfeltartással jelzik)

A feladat egyszerűnek tűnik, de bizony jól kell tudni az ábécét! Sok jó megoldás volt, néhány tanuló tévesztett csak.

2.) Feladatmegoldás a munkafüzetből – Oldjuk meg a következő feladatokat!

Feladatlap Huga Ibolya: Vár a könyvtár (Lásd: 16. sz. melléklet)

- • Hová tartoznak a felsorolt könyvcímek?

- • Kösd össze! (mese, regény, verses könyv címek felsorolva)

- • Milyenek lehetnek a könyvek a tartalmuk szerint? (szépirodalmi, ismeretközlő, kézfeltartással jelentkeztek.)

- • Játszani fogunk. Keresd a párját! Játék: Minden asztaltól kiment 1-1gyerek, kapott egy táblát: vers, mese, regény, monda felirattal. Az asztalon elhelyezett könyvekből az ott maradottak felvettek egyet-egyet és beálltak a megfelelő helyre a kint lévő gyerekek mögé, attól függően, hogy milyen könyv volt a kezükben. A könyvtáros segítségével közösen ellenőrizték le magukat. Ha valaki nem a megfelelő helyre állt, akkor most átállt a jó helyre.

- • Ismeretközlő irodalom: melyek is ezek? Nézzünk föl a polcra! Mondjunk példákat! Az asztalotokra is tettem könyveket.

- • Soroljunk föl néhányat! Ismeretterjesztők, szakkönyvek, tankönyvek, kézikönyvek Meg tudjuk különböztetni őket a tartalmuk szerint, de külsőleg is, mert más a jelzet rajtuk, mint a szépirodalmi műveken. Nézzünk föl a polcra! Mit veszel észre a könyvek gerincén? Milyen a raktári jelzetük?

- • Hogyan kerülnek a polcra? Témánként számokat kapnak (0,1,2,3,5,6,7,8,9 a 4 kimarad). Nagy táblán rajzzal, szöveggel ábrázolva mutatta a könyvtáros a fő osztályokat. Majd együtt is elismételték.

- • A könyvtárba új könyvek érkeznek. Ti lesztek most a kis könyvtárosok! Ti adhattok számokat a könyveknek. Az asztalra kitettem mindenkinek egy kis ETO táblázatot, azt nézhetitek. Könyveket mutatok. 1000 játék, Pécsi Géza: Kulcs a muzsikához, Lepkék, Lovak és pónik, Íme az autó.

- • Aki tudja, hogy melyik osztályba tartozik, hányas számot kap a könyv, jelentkezzen! Indokoljuk is meg, hogy miért abba az osztályba tartozik!

Feladat: A könyvtáros felmutatott 1-1 könyvet, a gyerekeknek meg kellett mondani, hogy melyik fő osztályba tartozik.

- • Vegyétek a kezetekbe a feladatlapot! Önálló munka a feladatlapon: hová tartoznak a könyvek? (a feladatlapon könyvek borítója volt látható, jól megkülönböztetve egymástól) A feladat elvégzéséhez minden gyerek kapott egy kis mini ETO táblázatot, itt a számok mellett oda volt írva, hogy milyen témájú könyvek is azok. A végén a feladatot ellenőrizték, pirossal javították és kézfeltartással jelezték, kinek hány volt jó.

Ez nagyon nehéz téma, nem könnyű a feladat, mégis játékos formában sok tevékenykedtetéssel a gyerekek észre sem vették, hogy tanulnak.

- • LOTTÓ-játék: – Kinek lesz 5 találata?

- • Ha szépirodalmi művet mondok sz betűt írjatok, ha ismeretközlőt, i betűt! Gondoljatok az órán tanultakra! Még egyszer átismételjük! Szóképek a táblán.

Házi feladat, az órai munka értékelése:

- • Házi feladat: az otthoni könyvekből (vagy itt a könyvtárban) 3-3példát kell írni a szépirodalomra és az ismeretközlő irodalomra.

- • Megdicsérlek benneteket. Nagyon szépen dolgoztatok az órán.

A pedagógus játszva tanította meg a szépirodalmi műfajokat, a Keresd a párját!- játékkal. Mindenkinek gondolkodnia kellett. Azoknak is, akik a feladatot kapták, azoknak is, akik a táblát tartották és azoknak is, akik a helyükön maradtak, mert ők voltak a zsűri tagjai.

A következő órán összefoglalták az eddig tanultakat, amit dolgozatírás követett.

A tanórákon tett látogatásaim során elmondhatom, hogy a könyvtáros tanár nem csak átadta az ismereteket, hanem folyamatosan nevelte is a tanulókat. Kedvet, érdeklődést ébresztett a gyerekekben például úgy, hogy az órára egy-egy előre kiválasztott részt felolvasott a könyvekből. Nagyon fontos feladatnak érzi a könyv ajánlást: folyton visszatér rá. Az a véleményem, hogy jó szívvel csak az tud ajánlani, akiben frissen él a történet, az ajánlott művet jól ismerni! Úgy lesz hiteles, ha a tanár is folyamatosan, lankadatlanul olvas.

2.5. Tanórán kívüli tevékenységek

Az iskola tanulóinak lehetősége van több tanórán kívüli könyvtári tevékenységen is részt venni, melyek hozzájárulnak ahhoz, hogy a diákok szabadidejüket hasznosan töltsék el. A programokról a könyvtáros tanító folyamatosan értesíti a tanulókat és tanárokat egyaránt, szóban és a faliújságokon kitett plakátokon. Ezek a rendezvények a pedagógiai munka kiemelt területei.

Népmese Napja

Az iskola és a könyvtáros is egyaránt fontos feladatnak tartja az olvasóvá nevelést. 2007 szeptemberétől sor kerül minden tanévben az iskolai könyvtár rendezésében a Népmese Napjára. Ilyenkor egy kis műsor keretében bemutatják a szereplők a nagy mesemondóinkat és mesegyűjtőinket. Felhívják a figyelmet a mesék fontosságára, kérik a tanulókat, hogy ismerkedjenek meg és olvassanak minél több történetet. Ezen a napon hirdetik meg a mesemondó versenyt, melyre mindig novemberben kerül sor. Megközelítőleg ötven kisdiák válogat a mesék közül, megtanulja és elmondja történetét a versenyen. A versenyzőket szakmai zsűri értékeli.156

Miért hasznos a gyermekek számára a mese? Bruno Bettelheim pontosan megadja a választ a kérdésre:”…az egész „gyermekbirodalomban” – néhány kivételtől eltekintve − nincsen olyan gazdag és tartalmas, gyermeket és felnőttet egyaránt kielégítő olvasmány, mint a népmese. Segítséget nyújtanak az ember belső problémáinak megértéséhez és megoldásához, bármilyen társadalomban éljen is. A mese nyíltan szembesíti a gyermeket az alapvető emberi létfeltételekkel. Nemcsak szórakoztat, hanem fejleszti az önismeretét, elősegíti a személyiség fejlődését. A gyermek a mesét hallgatva megérzi, hogy mit jelent e világban emberi lénynek lenni: komoly küzdelmet az élet nehézségeivel, ugyanakkor csodálatos kalandot.”157

A mesék kitágítják a gyermeki valóságot, az alkalmazkodásban és a problémák megoldásban is felhasználhatóak számukra. A sok-sok mesét hallgató gyermekből később lelkes olvasótábora lesz a könyveknek. Tehát a mesék nemcsak szórakoztatnak, sokkal inkább nevelnek, tanulságokat mutatnak meg az életről, érzelmi stabilitást nyújtanak, és elősegítik a személyiségfejlődést, kreatívvá, alkotóvá tesznek.158

Olvassunk együtt!

A tavalyi tanévben Olvassunk együtt!159 versenyt hirdetett meg a könyvtáros az alsó tagozatos évfolyamokon. A cél az volt, hogy a gyerekek rászokjanak a rendszeres olvasásra. Második osztálytól, minden héten olvassanak el egy mesét, és hogy a könyvtárban meglevő könyveket vigyék, kölcsönözzék rendszeresen. Az első osztályosoknak minden héten a felsősök felolvastak egy-egy mesét, eljátszották, bábozták, játékos formában visszakérdezték az elhangzottakat, megbeszélték a tanulságokat. A harmadik évfolyamosoknak három rövid történetet kellett elolvasni, majd játékos feladatlapokat töltöttek ki a mesével kapcsolatban. A negyedik osztályban a Bambi elolvasására került sor, mégpedig oly módon, hogy a regény több részre lett felosztva, így év végéig mindenki el tudta olvasni.

A pedagógia igyekszik bizonyos normák kereteibe illeszteni az embert, a gyermeket; az irodalom pedig segít abban, hogy önmagunkra találjunk. A nevelés azt mondja meg milyennek kell lenni, az irodalom pedig azt sugallja, fedezd fel, ismerd meg, szabadítsd fel, változtasd meg önmagad!

Bruno Bettelheim azt írja, az igazán jó olvasmány „olyan varázstükör, melyben a gyermek, a fiatal saját belső világának valamely összetevőjét ismerheti fel, s megtalálhatja az utat, melyet a felnőtté, érett személyiséggé válásához be kell járnia.”160 Vagyis olvasás közben nem csupán a külvilággal kerülünk sokféle kapcsolatba, hanem az írói szándéktól függetlenül önmagunk jobb, mélyebb megértéséhez is eljuthatunk. A történetek, a szituációk, a mások tetteinek, érzelmeinek átélése során, a magunk tudattalan feszültségeinek képekké, gesztusokká, szavakká formálásához ugyancsak mással pótolhatatlan eszközöket kínál. Továbbá eljuthatunk legmélyebb önmagunkhoz, kapcsolatba kerülhetünk lelkünk rejtett (szégyellt, titkolt, be nem vallottan, vágyott) elemeivel. Az olvasás közben tehát találkozhatunk az addig rejtett, de talán még igazabb, belsőleg rendezettebb önmagunkkal, megértve annak a bizonyos belső hangnak az üzenetét is. Ehhez néhány percnyi csendre, befelé, a másik ember felé, a nyomtatott szó felé forduló figyelemre, beszélgetésre, olvasásra van szükségünk. Mindezek által egy harmonikusabb, tisztább, őszintébb, teherbíróbb személyiséggel ajándékozzuk meg kedvesünket, családunkat, gyermekeinket.

Költészet Napja

„A vers maga is olyan. Fényében magányosan / addig él, ameddig élhet, felhőtől elér a fáig, / indul tőlem, s meglel téged.” Lucian Blaga verse volt tavaly az iskola könyvtár által meghirdetett versmondó verseny mottója.

Nemcsak a mesék fontosak, hanem a versek is a gyermek életében. Kisgyermekkortól mondókákat, rövid versikéket tanítanak a kicsiknek. Az olvasó könyvekben sok szép gyermekverssel ismerkedhetnek a tanulók. A versek ritmusa, rímei vonzzák a kis olvasókat. A versmondó versenyt azért tartják, hogy ne csak a tankönyvekben megjelenő verseket, költőket ismerjék az alsó tagozatos diákok, hanem keresgéljenek, ismerkedjenek meg másokkal is. Tanulják meg, a számukra legjobban tetszőt, s mondják el egy kis közönség és hozzáértő zsűri előtt. Minden évben más költőtől kell verset választani a jelentkezőknek. Korábban Gazdag Erzsitől, Nemes Nagy Ágnestől, Zelk Zoltántól és Weöres Sándortól szavaltak, az idei évben szabadon választhatnak egy magyar költő gyermekverséből.

Dorottya-nap161

2007-től az iskolai könyvtár is készül a Dorottya-napra. Évfolyamonként különböző versenyekre, vetélkedőkre hívja a gyerekeket. Az utóbbi három évben rajzverseny meghirdetésére is sor került: meseillusztrációt, őrjegyet, és leporellót készíthettek a diákok.162 A téma szabadon választott volt, de a leporellónak minimum hat képkockából kellett állnia. A Dorottya-napon a munkák kiállításra kerültek, zsűrizve lettek, végül a könyvtár olvasótermét fogják díszíteni a tanév hátralevő részében. Az iskola névadójának tiszteletére rendezendő versenyek összeállítását (3-6. évfolyamig) februárban véglegesítik. A játékos vetélkedőkre az ünnepséget megelőzően kerül sor, melyen szép számban, és szívesen vesznek részt kicsik és nagyok. Ez egy összetett program; egyrészt azért, mert többféle feladattípusból áll, másrészt azért, mert több évfolyam vesz részt rajta. A feladatok megoldásához a könyvtáros előre kiosztja a jelentkező gyerekeknek azt az anyagot, melyből fel tudnak készülni. Találkoznak történelmi, földrajzi, valamilyen tevékenységgel összefüggő, ismert személyekkel, és természetesen irodalmi témájú kérdésekkel is. Van szóbeli, színezős, TOTO, teszt jellegű és mozgásos feladat is. A tanulók egyénileg, vagy csapatban versenyezhetnek. Az idei verseny címe: Ki tud többet Kanizsai Dorottyáról?163 Az ünnepélyes díjátadásra a Dorottya-napon kerül sor.

„Iskolai Könyvtári Világhónap”

Novemberben az „Iskolai Könyvtári Világhónap” alkalmából változatos programot ajánl a könyvtár, gyerekeknek és felnőtteknek egyaránt. Ilyen például a Könyvtárhasználati verseny164, melyet évfolyamonként hirdetnek meg. Osztályonként 3-4 fős csapatok vesznek részt, számot adva az előző évek könyvtárhasználati óráin tanultakból. A gyerekek – ismerve a versenyt – nagyon szívesen jelentkeznek és vesznek részt ezen a játékos programon.

Novák István Kiállítás165

A testnevelő, edző és sporttörténész sport témájú könyveiből nyílt kiállítás az iskola könyvtárában.

Látogatás az iskolai könyvtárban.

Évek óta rendszeres vendégei a könyvtárnak a városi óvoda csoportjai. A könyvtáros végigvezeti a gyerekeket a helyiségekben, megbeszélik mi mindent lehet itt csinálni, hogyan illik viselkedni, belelapoznak egy-egy könyvbe, majd körbeülnek és meghallgatnak egy mesét, vagy megtekintenek egy bábelőadást.

Bábszakkör

Hatodik éve működik nagy sikerrel és lelkesedéssel a könyvtárban a bábszakkör, délutánonként, heti két alkalommal. A csoportot főként alsóbb évfolyamosok alkotják, de három 5. osztályos tanuló is része a 15 fős társaságnak.

Mit nyújt a gyereknek ez a tevékenység? Esélyegyenlőséget, örömöt, élményt, a siker megteremtésének lehetőségét, valamennyi, az osztályból „kilógó” gyereknek akár passzív, akár lassú, akár figyelmetlen, túlmozgásos vagy bármiféle más gonddal küszködik. Az önfeledt játékkal, a báb- és drámajáték kínálta komplex lehetőségekkel a gyerekben rejlő képességeket úgy lehet kibontakoztatni, hogy önállóan meg merjenek és meg tudjanak nyilatkozni. Alkotóan tudjanak tevékenykedni, legyenek eredményeik és meg tudják valósítani céljaikat egyéni szintjüknek és koruknak megfelelően. Az értékek megőrzésével ugyanakkor az újdonságokra nyitottan, rugalmasan, jól tájékozódva, önmagukhoz hűen tudjanak alkalmazkodni. Biztonsággal tudják alkalmazni megszerzett ismereteiket, képességeiket a különböző területeken.

A bábjáték azért hatásos mert képszerű, s ez megfelel a gyermek vizuális beállítottságának; dramatikus; a cselekménye mozgásra épül; és csodálatos az az érzés, ahogy az élettelen bábu megelevenedik. Ezekre a csodákra szükség van, még akkor is, ha ezt a bábut ő maga mozgatja. Egy jó bábdarabon keresztül elfojtásokat, vágyakat, indulatokat lehet kiélni, hiszen ilyenkor erősnek, hatalmasnak, csodálatosnak, hősnek érezheti magát a gyermek. De akár büntetni és jutalmazni is lehet úgy, hogy a valóságban nincsenek következményei. A bábjátékban azok a gyerekek is szerepet, lehetőséget kapnak a közös tevékenységre, akik ha vállalniuk kellene teljes testi mivoltukat, nem lennének képesek rá. A bábfoglalkozások mindig jó hangulatban telnek és közben sok-sok játékkal, verssel, mesével ismerkednek meg a tanulók. A csoport tagjai számtalan élménnyel lesznek gazdagabbak, megtanulnak együtt játszani, egymásra odafigyelni. Megpróbálják magukat különböző élethelyzetekbe beleélni, ötleteikkel, fantáziájukkal a problémás helyzeteket megoldani. Közben a szókincsük folyamatosan bővül, gazdagodik, önálló szövegalkotásuk is fejlődik.

A gyerekek imádják ezt a szakkört. Boldogan tanulják a szerepeket, adják elő kis előadásukat és tevékenyen részt vesznek a bábok elkészítésében. De nem csak szakköri formában van jelen a báb. Bizony tanórán is előkerül egy két kedves figura, melynek segítségével a gyerekek rádöbbennek, hogy vásárlás nélkül is hozzájuthatnak a legszebb könyvekhez, vagy megtanulhatják az alapvető illemszabályokat.

156 2007-ben két tanuló is eljutott Budapestre, az Apáczai Kiadó által meghirdetett országos mesemondó versenyre. Palkó Tekla 4. osztályos tanuló 3. helyezést ért el, Halbaksz Zsóka 1. évfolyamos diák 9. lett.

157 Bocsák Veronika: Olvass nekem!: kalauz szülőknek, óvónőknek, tanítóknak a gyermekkönyvek útvesztőjében. Budapest. Trezor Kiadó. 1995. 40.

158 Meseillusztrációk, lásd a 17. sz. mellékletben.

159 Versenyfelhívás, lásd a 18. sz. mellékletben.

160 Bocsák Veronika: Olvass nekem!: kalauz szülőknek, óvónőknek, tanítóknak a gyermekkönyvek útvesztőjében. Budapest. Trezor Kiadó. 1995. 10.

161 Az iskola névadójának tiszteletére minden tanévben megrendezésre kerülő rendezvény. Február első hetében, a Dorottya-naphoz legközelebb eső pénteki napon kerül rá sor. Ezen a napon tanítás nélküli munkarend érvényes.

162 Lásd: újságcikk a Cikádor újságból a 19/a-b. sz. mellékletben.

163 Lásd: újságcikk a Cikádor újságból a 13/b. sz. mellékletben.

164 Lásd: újságcikk a Cikádor újságból a 14/b. sz. mellékletben.

165 Lásd: újságcikk a Cikádor újságból a 14/a. sz. mellékletben.

3. A Kanizsai Dorottya Általános Iskola tanulóival készített interjúk leírása és elemzése

3.1. Interjúk 30 db166

A hangfájlokat csak az EPUB3 szabványt kezelő szoftverek és eszközök játszák le.
Ilyen például az ingyenes, több platformra is letölthető Azardi (Kattintson a letöltéshez!).

A könyvtári szokások felméréséhez az interjúkészítést használtuk, mint adatgyűjtő módszert. Ennek oka az volt, hogy első osztályos gyerekektől nyolcadik évfolyamos fiatalokig készítettünk hanganyagot. Problémát jelentett volna a kérdőíves adatgyűjtés, hiszen az elsős tanulók még sem írni, sem olvasni nem tudnak oly mértékben, hogy jól végezzék el a feladatot.

Az interjúk elkészítéséhez önkéntes diákokat kerestünk, akik szívesen meséltek nekünk könyvtári szokásaikról és arról, hogy mit is jelent nekik a könyvtár. Összesen 30 tanulóval beszélgettünk.

Az interjút adó gyerekek hangfelvételeit név nélkül kezeljük, és a személyi jogok tiszteletben tartása érdekében a szülőktől hozzájárulásukat kértük a felvételhez.

Kérdéseinket elsősorban a könyvtárismereti óra tapasztalatai alapján és a könyvtár tanórán kívüli tevékenységeinek népszerűségére alapozva állítottuk össze.

Az interjú során a következő kérdéseket tettük fel a tanulóknak:

- • Mikor jártál először a könyvtárban?

- • Jelenleg melyik könyvtárat látogatod?

- • Milyen gyakran jársz az iskolai könyvtárba?

- • Kivel jársz az iskolai könyvtárba?

- • Mikor látogatod az iskolai könyvtárat?

- • Miért jársz az iskolai könyvtárba?

- • Milyen témájú könyveket kölcsönzöl?

- • Mit szeretsz az iskolai könyvtárban?

- • Honnan szerzel tudomást a könyvtári programokról?

- • Megváltoztatnál-e valamit a könyvtáron/ban?

- • Mit olvasol jelenleg?

- • Van-e kedvenc könyved?

- • Mikor van időd az olvasásra?

Első interjú

- - Szia, azt szeretném kérdezni Tőled, hogy emlékszel- e mikor voltál először könyvtárban?

- - Hát nem emlékszem arra nagyon, arra emlékszem, hogy amikor az első könyvtári óránkon olvasó jegyet csináltunk az iskolai könyvtárban.

- - Tehát akkor már iskolás voltál. Igen?

- - Igen.

- - Melyik könyvtárat szoktad látogatni?

- - Látogatom az iskolai könyvtárat és a városi könyvtárat is.

- - Amikor az iskolai könyvtárba mész, az általában mikor szokott lenni?

- - Szünetben szoktam felmenni a hosszú szünetben, mert délutánonként sok az elfoglaltság, ezért nem tudok feljutni.

- - És kikkel szoktál menni, vagy egyedül jársz?

- - Barátnőimmel és az osztálytársaimmal.

- - Milyen célból mész a könyvtárba ilyenkor?

- - Hát vagy beszélgetni, újságot olvasni, vagy felkészülni különböző versenyekre.

- - Milyen versenyekre? Beszélnél erről egy kicsit bővebben?

- - Persze. Most volt Kanizsai Dorottya életéről egy verseny, tavaly Tüskés Tibor verseny volt, most például az írók életének feldolgozásáról van verseny és nemsokára itt van a Jékely Zoltán szavaló verseny is.

- - Honnan szerzel tudomás ezekről a versenyekről?

- - Hát sokszor a tanáraim hirdetik, de legtöbbször, amikor fent járok a könyvtárban akkor Aranka néni szokta nekem meghirdetni, én pedig nagy örömmel jelentkezem rájuk.

- - Hát nagyon rendes kislány vagy!

- - Változtatnál- e valamit a könyvtáron ha tehetnéd?

- - Igen, szeretném ha lenne egy kis internet hozzáférés mert ez így egy kicsit már unalmas, és azért legtöbben szeretnénk, hogyha így lenne.

- - Tehát számítógép hiányzik a könyvtárból.

- - Igen.

- - Olvasol-e most valamit?

- - Most nem olvasok éppen semmit.

- - És van kedvenc könyved?

- - Igen.

- - Megtudhatom, hogy melyik?

- - Igen. Thomas Brezinának a: Testvérek és más katasztrófák című könyve

- - Miért szereted ezt a könyvet?

- - Hát mert engem is jellemez inkább, mert nekem is elég sok testvérem van, és kész katasztrófa így.

- - Köszönöm szépen a beszélgetést.

- - Nagyon szívesen.

Kilencedik interjú

- - Szia, azt szeretném kérdezni, hogy emlékszel-e még mikor voltál először könyvtárban?

- - Elsős voltam, az osztállyal elmentünk az iskolai könyvtárba.

- - Most melyik könyvtárat látogatod?

- - Az iskolai és a városi könyvtárat is.

- - Milyen gyakran jársz az iskolai könyvárba?

- - Hetente egyszer.

- - Egyedül mész vagy barátaiddal?

- - Egyedül.

- - Miért szoktál felmenni a könyvárba?

- - Újságot olvasok, beszélgetek.

- - Mit szeretsz az iskolai könyvtárban?

- - Sok könyv van, nyugalom van, sok programot hirdet meg az Aranka néni.

- - Milyen programokat, tudnál erre példát mondani?

- - Mesemondó verseny, versmondó verseny.

- - Részt vettél már valamelyiken?

- - Igen, a mesemondón.

- - Emlékszel, hogy milyen mesét mondtál?

- - Igen, népmesét Mátyás királyról szólt.

- - Ha tehetnéd megváltoztatnál valamit az iskolai könyvtáron?

- - Igen, hogy lehessen számítógépezni.

- - Mit szoktál kölcsönözni? Milyen könyveket szeretsz?

- - A Robinson Crusoe-t.

- - Mikor van időd olvasni?

- - Ha kész van a leckém.

- - Van e kedvenc könyved?

- - Igen a Robinson Crusoe.

- - El tudnád mesélni röviden a történetét?

- - Robinson Crusoe kalandvágyó ember volt, a szülei nem engedték, hogy a tengerre menjen, és mégis egyszer elment. Egyik éjjel nagy vihar volt a hajón, és hajótörést szenvedett. Lakatlan szigetre vetette a vihar. Ezek után arról szól hogy Robinson Crusoe, hogyan él a lakatlan szigeten.

- - Elolvasnád még egyszer a történetet?

- - Igen.

- - Köszönöm a beszélgetést.

Tizenhetedik interjú

- - Szia, azt szeretném Tőled kérdezni, emlékszel-e rá, hogy mikor voltál először könyvtárban?

- - Igen emlékszem, kb. 4 éves koromban, anyukám hozott el először, és az óvodával is jártam ide.

- - Melyik könyvtárat szoktad gyakrabban látogatni, most hogy iskolás vagy?

- - Mind a kettőt, de inkább a városi könyvtárat, az iskolai könyvtárba csak akkor szoktam menni, ha valamilyen házi feladatot kell megcsinálni, versenyre kell készülni.

- - Milyen gyakran jársz az iskolai könyvtárba?

- - Hetente egyszer- kétszer.

- - Kivel szoktál menni, barátokkal, vagy egyedül?

- - Barátnőimmel, egymást szoktuk kísérni.

- - Miért mentek ilyenkor fel a könyvtárba?

- - Hogy beszélgessünk, könyveket nézegessünk, ha valamelyik megtetszik, akkor azt kikölcsönözzük.

- - Mit szeretsz az iskolai könyvtárban?

- - Érdekes könyvek találhatók ott, és a könyvtári órák is jók szoktak lenni. Barátságos a környezet.

- - Beszélnél nekem arról, hogy miért jó a könyvtári óra?

- - Megtanítanak minket a könyvtár használatra, könyveket szoktunk keresni, játékos feladatokat kapunk, általában informatika órán szoktunk menni.

- - Szereted az informatikát?

- - Nem nagyon.

- - Amikor könyvtári órán vagytok az más?

- - Az azért más, akkor kedvesebb is az Aranka néni, izgalmasabb.

- - Ha tehetnéd változtatnál-e valamit a könyvtáron?

- - Nem, mert ez így most pont jó. Sokkal jobb, mint mikor az alagsorban volt, sokkal nagyobb és szebb.

- - Milyen témájú könyveket szoktál kölcsönözni?

- - A regényeket szeretem nagyon, kedvenc könyveim is vannak. Legjobban Egy rossz csont kutya naplóját szeretem. Ami egy kutyusról szól, aki egy vak kutyalányt megment a gonosz gazdájától.

- - Hányszor olvastad el ezt a könyvet?

- - Egyszer, de nagyon izgalmas, karácsonyra kaptam, többször is elfogom olvasni.

- - Mondtad, hogy programok vannak az iskolai könyvtárban, beszélnél erről?

- - Versenyeket szoktak hirdetni.

- - Részt vettél már valamelyiken?

- - Igen. Még régebben voltam versmondón és mesemondón és most voltam egy iskolai névadó versenyen.

- - Arra még emlékszel, hogy milyen mesét mondtál?

- - Már nem emlékszem.

- - A Dorottya napokat több kisgyerek is említette, mi a jó ezen a napon?

- - Érdekes feladatokat kapunk és bemutatják, hogy milyen hőstetteket csinált egy nő, aki szerény és okos volt.

- - Mikor van időd olvasni?

- - Általában esténként szoktam olvasni, lefekvés előtt.

- - Köszönöm a beszélgetést.

Huszonhetedik interjú

- - Szia, azt szeretném kérdezni, hogy emlékszel e mikor voltál először könyvtárban?

- - Igen elsős koromban voltam még az osztállyal.

- - Most melyik könyvtárat látogatod?

- - Az iskolai könyvtárat szoktam látogatni.

- - Milyen gyakran mész oda?

- - Havonta egyszer.

- - Egyedül vagy a barátokkal szoktál odamenni.

- - Általában a barátokkal, beszélgetünk, meg ilyenek.

- - Mikor van időd könyvtárba menni?

- - Órák után, mert szünetekben tanulni szoktunk.

- - Mit szeretsz az iskolai könyvtárban?

- - Azt hogy csönd van, tágas, meg szeretek oda járni, kellemes kis hely.

- - Ha tehetnéd változtatnál e valamit az iskolai könyvtáron?

- - Igen, sajnos nincs ott internet hozzáférés és szeretném ha ez lenne, mert úgy jobb lenne a könyvtár.

- - Milyen témájú könyveket szoktál kölcsönözni?

- - Általában szépirodalmi műveket.

- - Olvasol-e most valamit?

- - Igen, az Egri csillagokat olvasom.

- - Mikor van időd olvasásra?

- - Általában este, mert délutánonként az edzések vannak, este lefekvés előtt.

- - Van-e kedvenc könyved?

- - Az Egri csillagok, hogyha már így említettem.

- - Mit tetszik benne?

- - A magyarok kitartása az, hogy a törökök ellen idáig bírtuk és hogy egy győztes háborút tudtunk produkálni.

- - Köszönöm a beszélgetést.

Tizenötödik interjú

- - Szia, emlékszel mikor voltál először könyvtárban?

- - Először nagycsoportos koromban voltam könyvtárban és a városiba mentünk el.

- - És most melyik könyvtárat látogatod?

- - Az iskolaiba szoktam járni.

- - Milyen gyakran jársz oda?

- - Majdnem minden szünetben feljövök kölcsönözni.

- - Egyedül jössz vagy a barátnőddel?

- - Valamikor egyedül, valamikor a barátnőmmel.

- - Miért szoktál feljönni a könyvtárba?

- - Szeretem a színes könyveket meg az állatokról szólót is.

- - Mikor szoktál jönni? Szünetben?

- - Szünetben szoktam.

- - Miért szeretsz ide jönni a könyvtárba?

- - Mert sok szép színes könyv van, állatos könyvek meg mindent….

- - Ha tehetnéd változtatnál-e valamit az iskolai könyvtáron?

- - Nem változtatnék semmit, mert ez így nagyon tetszik nekem.

- - Milyen témájú könyveket szoktál kikölcsönözni?

- - Állatosokat meg kézműveseket.

- - Olvasol-e most valamit?

- - Most nincs nálam semmi de holnap fogok kölcsönözni.

- - Mikor van időd az olvasásra?

- - Amikor hazaérek megcsinálom a leckét és utána szoktam olvasni.

- - Van-e kedvenc könyved?

- - Van a Rosszcsont Peti.

- - Tudnál róla mesélni, miről szól?

- - Egy rossz kisfiúról szól, aki megtesz mindent, hogy a kisöccsét legyőzze.

- - Ezt most olvasod először?

- - Nem, már sokszor volt nálam.

- - Hallottál-e róla hogy a könyvtárban vannak egyéb programok is, amit a könyvtáros néni szervez?

- - Igen, és most részt is veszek egy pécsi versenybe.

- - Milyen verseny ez? Tudnál erről bővebben beszélni?

- - Meg kell keressük könyvekbe a versrészlet folytatását és hogy ki írta és mi a címe.

- - Tetszik neked ez a verseny?

- - Igen.

- - Köszönöm a beszélgetést.

Huszonötödik interjú

- - Szia, emlékszel-e mikor voltál először könyvtárban?

- - Amikor óvódás voltam, és mikulásrendezvényen voltam.

- - Ez melyik könyvtárban volt, meg tudnád mondani?

- - A városiban.

- - Hányadikos vagy most?

- - Elsős.

- - Most melyik könyvtárat szoktad látogatni?

- - A városi könyvtárat és az iskolai könyvtárat is.

- - Milyen gyakran mész az iskolai könyvárba?

- - Minden héten.

- - Ilyen gyakran? Mit csinálsz ott?

- - Bábszakkörös vagyok.

- - Jaj de jó! Bábszakkör! Mesélnél nekem arról mit szoktatok csinálni bábszakkörön, mi történik ott?

- - Bábozunk, játszunk, verset mondunk.

- - Ki tartja a bábszakkört?

- - Aranka néni, ő a könyvtáros is.

- - Van kedvenc bábod?

- - A mókus.

- - Miért szereted a mókust?

- - Mert olyan lompos farka van.

- - Mit szeretsz még az iskolai könyvtárban?

- - Azt hogy csönd van, nézegetem a könyveket.

- - Milyen könyveket szoktál nézegetni?

- - Az anyák napi könyveket, meg a hajtogatós könyveket.

- - Tudsz hajtogatni?

- - Csak hóvirágot.

- - Az nagyon szép, a hóvirág! Olvasol-e most valamilyen könyvet? Ha nem, az nem baj!

- - Készültök-e most valamire a bábszakkörön?

- - A nyuszira.

- - Húsvétra?

- - Igen.

- - És ez mit jelent, tanultok egy kis történetet, vagy olvastok, hogy történik ez a készülődés?

- - Tanulunk egy szöveget.

- - Neked van valami szereped?

- - Én verset szoktam mondani.

- - Most tudnál nekem verset mondani?

- - Nem, mert elfelejtettem.

- - És ezt a nyuszis műsort mikor és kiknek fogjátok előadni?

- - Nem tudom, ezt Aranka néni mondja meg.

- - Nagyon szépen köszönöm a beszélgetést.

Tizenkilencedik interjú

- - Szia, azt szeretném kérdezni emlékszel-e mikor voltál először könyvtárban?

- - Elsőben.

- - Melyik könyvtárat szoktad látogatni?

- - Mind a kettőt, de legtöbbször a városi könyvtárat.

- - Milyen gyakran jársz az iskolai könyvtárba?

- - Hetente.

- - Miért szoktál oda felmenni?

- - Olvasni és kölcsönözni, nézegetek magamnak való könyveket.

- - Kivel szoktál menni? Egyedül vagy barátaiddal?

- - Mind a kettő.

- - Mit szeretsz az iskolai könyvtárban?

- - Vannak humoros sorozatok, meg a versenyek, olvasok tudományos dolgokat: csillagászat meg ilyenek.

- - Milyen versenyre gondolsz?

- - Volt egy rajzos verseny, őrjegyet kellett rajzolni és kiemelkedő teljesítményű oklevelet kaptam.

- - Gratulálok és mit rajzoltál?

- - Kastélyt. Ki is állították a könyvárba.

- - Honnan jött a kastély ötlete?

- - Nagyon szeretek házakat meg kastélyokat rajzolni.

- - Ha tehetnéd változtatnál-e valamit az iskolai könyvtáron?

- - Nem, nem nagyon.

- - Milyen témájú könyveket szoktál olvasni?

- - Háborúsat, vicceset, tudós könyveket.

- - Milyen tudós könyvekre gondolsz?

- - Vulkános meg természettudományos könyvekre. Szeretem a sakkos könyveket is.

- - Olvasol-e most valamit?

- - A II. világháborút tegnapelőtt kölcsönöztem ki.

- - Van kedvenc könyved?

- - Igen a városi könyvtárban a vicces könyvek.

- - Mikor van idős olvasni?

- - A leckém és a tanulnivalóm után.

- - Köszönöm a beszélgetést.

166 A 30 db interjú hangfáljként meghallgatható az e-bookban, írásban csak 7 interjút rögzítettünk.

3.2. Az interjúk elemzése

A megkérdezett tanulók többsége, 21 fő már óvodás kora óta jár könyvtárba; míg 11 fő csak az iskolás éveit megkezdve ismerkedett meg a könyvtárral.

Mikor jártál először a könyvtárban?

óvodás korában: 21 fő (63%)

iskolás korától: 9 fő (37%)

A könyvtár-látogatási szokásuk 100%-ban az iskolai könyvtárra korlátozódik, azonban 25 tanuló a városi könyvtár tagjai is. Mindössze 2 tanuló volt olyan, aki ezeken a könyvtárakon kívül máshová is ellátogat kölcsönözni, három tanuló nem jár könyvtárba.

Melyik könyvtárat látogatod?

városi: 25 fő (88%)

iskolai: 30 fő(100%)

mindkettőt: 25(89%)

egyéb: 2fő (7%)

Arra, hogy milyen gyakran járnak a könyvtárba: napi, heti vagy havi rendszerességet említettek válaszukként. Legtöbbjük, 16 fő hetente tesz látogatást a könyvtárba, 7-en havonta egy alkalommal járnak be az iskolai könyvtárba, és 4 tanuló naponta bemegy, három tanuló nem kölcsönöz.

Milyen gyakran jársz a könyvtárba?

naponta: 4 fő (13%)

hetente: 16 fő (52%)

havonta: 7 fő (25%)

nem jár: 3 fő (10%)

A diákoknak valamivel több, mint fele a barátaikkal, osztálytársaikkal együtt járnak a könyvtárba. Magas értéket mutat az is, akik egyedül járnak a könyvtárba, és mindössze 1 tanuló az, aki a szülővel jár be.

Kivel mész a könyvtárba?

barátokkal: 14 fő (52%)

egyedül: 12 fő (44,5%)

szülővel: 1 fő (3,5%)

Nagyon érdekesnek találtam, hogy a 27 főből 16-an az óraközi szünetekben látogatnak a könyvtárba, és 11 tanuló jár tanítás után a könyvtárba.

Mikor jársz a könyvtárba?

szünetben: 16 fő(60%)

tanítás után: 11 fő (41%)

Amikor azt kérdeztem olvasnak-e éppen valamit, 20 fő azt válaszolta, hogy igen, ők voltak azok, akik a következő kérdésre is pontosan meg tudták mondani, hogy van-e és melyik a kedvenc könyvük. A további 10 tanuló nem olvas jelenleg, ők nem is jelölték meg a kedvenc könyvüket sem. Valószínűleg még nem alakult ki az érdeklődési körük, esetleg nem olvasnak még olyan jól, hogy örömüket leljék benne, esetleg sok egyéb elfoglaltságuk van vagy éppen nem humán beállítottságú tanulók.

Olvasol jelenleg valamit?

igen: 20 fő (70,5%)

nem:10 fő (29,5%)

Akik rendszeresen olvasnak, ők általában délután, a leckeírást követően veszik a kezükbe a könyvüket. 9-en lefekvés előtt olvasnak néhány oldalt, 4-en pedig csak hétvégén olvasnak. Meglepő volt az, hogy 4 diák azt mondta, akkor olvasnak, ha unatkoznak. Talán a 21. század egyik negatív hatása ez, hiszen ők más elfoglaltságban (számítógépezés, play station, x-box) találják meg a kikapcsolódási lehetőséget.

Mikor szoktál olvasni?

leckeírás után: 13 fő (44%)

lefekvés előtt: 9 fő (30%)

hétvégén: 4 fő (15%)

ha unatkozom: 4 fő (11%)

A könyvtári programokról elsősorban Aranka nénitől, a könyvtárostól értesülnek. Ez nem is meglepő, hiszen Aranka mindent megtesz azért, hogy a gyerekek előszeretettel járjanak a könyvtárba: színes plakátokkal hirdeti a soron következő versenyt, a könyvajánlások óriásplakátok formájában függenek a könyvtár ajtaján és a szakkörökre is sorban állnak a jelentkezni vágyók. A nagyobb tanulók azonban már az osztályfőnököktől vagy a faliújság hirdetésiből értesül egy-egy programról.

Honnan szerzel tudomást a könyvtári programokról?

könyvtárostól: 19 fő (70%)

osztályfőnöktől: 5 fő (18%)

faliújságról: 3 fő (11%)

A könyvtár állapotán vagy felszereltségén mindössze 5 tanuló változtatna. Ők a felsős diákok voltak, akik számítógépekkel és internet hozzáféréssel bővítenék a könyvtár szolgáltatásait, egy kisfiú nagyobb és kényelmes fotelt biztosítana az olvasni vágyó diáktársainak, illetve egy kislány leköltöztetné a könyvtárat a földszintre. 22 tanuló meg van elégedve az iskolakönyvtár helyével, felszereltségével, elrendezésével és az állományával is.

A legizgalmasabb kérdés talán a következő volt a tanulóknak, hiszen a könyvtárban sok mindent lehet csinálni. Mindannyian felsorolták szinte az összes tanórán kívüli tevékenységet, azonban legtöbben kölcsönözni járnak a könyvtárba, mások olvasni mennek be, ugyanennyien a versenyek előtti felkészülési időt töltik a könyvtárban, egyes tanulók a házi feladatukat is itt írják, néhányan pedig beszélgetni járnak a könyvtárba.

Miért jársz az iskolai könyvtárba?

kölcsönzés: 16 fő (59%)

olvasni: 10 fő (37%)

beszélgetni:5 fő (18%)

versenyre való felkészülés:

10 fő (37%)

házi feladat megírása miatt:

7 fő (26%)

A 27 tanuló közül 24 fő a jó programok miatt szerette meg a könyvtárat. A diákok azért is szeretik a könyvtárat, mert tágas, rend van és tisztaság, valamint sok könyv van az iskolai könyvtár birtokában. Néhányan kiemelték, hogy a sok könyv mellett az is jó, hogy „jó” könyvek, vagyis az ő érdeklődésének megfelelő könyvek is szép számmal előfordulnak. Kevesen ugyan, de azt is említették, hogy csend és nyugalom van a könyvtárban, ami nagyon jó. Egy-egy tanuló több lehetséges választ is mondott.

Mit szeretsz az könyvtárban?

csend: 5 fő (19%)

sok könyv: 14 fő (52%)

jó könyvek: 7 fő (26%)

programok: 24 fő (89%)

rend: 15 fő (56%)

A tanulók leginkább még a mesés könyveket olvassák, a nagyobb gyerekek már nekik szóló regényeket és ismeretközlő köteteket emelnek le a polcokról, és vannak, akik a sport témakörben olvasnak szívesen. A gyerekek itt is felsoroltak több témakört.

Milyen témájú könyveket kölcsönzöl?

sport: 5 fő (18%)

ismeretközlő: 11 fő (40%)

regény: 11 fő (41%)

mese: 12 fő (45%)

3.3. Az interjúkhoz kapcsolódó rajzok elemzése

A rajzok elemzéséhez sok szempontot tűztem ki vizsgálati célból. Megfigyeltem a különböző térkihasználást és ábrázolást, vizsgáltam a színek használatának a szerepét, a motívumok megjelenítését, valamint a személyek ábrázolását is.

Az alsó évfolyamokon tanulók rajzairól elmondható, hogy a térkihasználásuk még nem fejlődött ki, ők még az egy vonalon való ábrázolásmódot alkalmazzák. Az idősebbek már a kint és a bent, valamint a felülnézeti perspektívát is ismerik.

A színek használata általában jellemző a rajzokra, még a gyerekkorhoz köti őket. Szívesen használnak színes ceruzát, filctollat és neon színű szövegkiemelőt is. Minden esetben a kiemelés eszközét szolgálják ezek az írószerek.

A rajzok kidolgozottsága minden esetben a koruknak megfelelő, de a korosztályok közötti korkülönbség jól látszik. Néhány esetben a másolt figurák még inkább a sok időráfordítást, a könyvtár fontos szerepét mutatják. Sokan ráírnak kulcsszavakat a rajzukra, mint például „olvasóterem”, „Aranka néni” vagy éppen „galéria”. Nagyon pontosan megfigyelik a könyvtár belső elrendezését, azt, hogy ki/kik tartózkodnak a könyvtárban, amikor ő is ott van. A kiírt szavak utalhatnak talán még az érdeklődési körökre is.

Az ábrázolásmódok közül legtöbben az oldalnézeti elrendezést választották. Voltak ugyan, akik a rajzukon elől- és hátul nézetből is megjelenítettek személyeket vagy tárgyakat, sőt felülnézeti rajz is készült, de a legegyszerűbb és legáltalánosabb oldal irányú ábrázolás volt a leggyakoribb. Egyetlen tanuló használta ki a gondolatok megjelenítésének a lehetőségét. Ő egy nyitott könyvbe rajzolta bele a könyvtárat, melyről eszébe jut az iskolai könyvtár programjai közül néhány. Nem sokan, de voltak akik, nem a konkrét könyvtárat rajzolták le, hanem valamiféle asszociációt. Így készült kép egyikük kedvenc könyvéről, egy interaktív tábla is a papírra került, sőt a bábszakkör piros paravánja is kitölt egy egész lapot.

A rajzokon a legtöbben megjelenítik önmagukat, vagy esetleg más személyeket is. A kép szereplői aktívak, vagyis a könyvtárban zajló tevékenységek egyikét folytatják. Volt bábozó kislány egy képen, egy másikon könyvet kölcsönöznek a diákok, házi feladat megírását is megjelenítette egy tanuló, és még többen az olvasóterem használatát rajzolták le. Valamilyen módon az iskolai könyvtár sokrétű programkínálata tükröződött a rajzokon. Nagyon érdekesnek találtam, hogy egy tanuló lerajzolta az aktuális kiállítást a könyvtárban. Őt azonnal rendszeres könyvtárlátogatónak gondoltam.

A könyvtárhoz társítható motívumok közül a legtöbb rajzon a bagoly és a könyv jelent meg. Mindegyikhez a tudást, az ismeretszerzést, a bölcsességet kapcsolhatjuk. Valóban a könyvtár ismeretszerzési lehetőségét bizonyítják.

Nagyon érdekesnek találom, hogy a diákok egy konkrét könyvtárat, az általuk jól ismert iskolakönyvtárat rajzolták le. Nem rugaszkodtak el a valóságtól, nem rajzoltak a valóságtól eltérő, utópisztikus képeket, de egy tanuló készített olyan rajzot, mely azt ábrázolta mi történhet a könyvtárban éjjel, amikor senki sincs ott. Ezt a rajzot rendkívül érdekesnek tartottam, a titokzatosságával. Megjelentek a könyvtárhoz kapcsolt fogalmak, személyek, tevékenységek és funkciók az alkotásokon.

Talán érdekes lett volna azt is megvizsgálni, hogy lány vagy fiú rajzát elemzem, vagy akár azt is, hogy jobb vagy balkezes rajz került a kezembe.

4. Záró gondolatok

Munkám bevezetésében feltételeztem, hogy a bátaszéki Kanizsai Dorottya Általános Iskola könyvtárában a könyvtárostanár hatékony pedagógiai módszerekkel dolgozik, a szolgáltatás sokoldalú, élményszerű és gyakorlatias. Hipotézisem az alábbiak szerint igazolódott: A könyvtárostanító folyamatosan arra törekszik, hogy megtanítsa a tanulókat az új ismeretek önálló megszerzésére, az eszközökkel való tájékozódásra. Véleményem szerint ebben az iskolai könyvtárban minden adott ahhoz, hogy létrejöjjön az érzelmi odafordulás, az elemi kíváncsiság, vagyis a motiváció, amely rábírja a gyerekeket, hogy maguktól, belső szükségletből vegyék kezükbe a számukra ismeretlen, vagy alig ismert könyveket. A könyvtár jól felszerelt, berendezése barátságos, ahol a tanulók jól érzik magukat, mégis nagyon fontos a könyvtáros személyisége, aki tájékozott, olvasott, kedves és segítőkész. Ezek a tulajdonságok mintegy modellként állnak a gyerekek előtt.

E-bookunkban bemutattuk a Kanizsai Dorottya Általános Iskola könyvtárának történetét és működését, megvizsgáltuk az alkalmazott könyvtár-pedagógiai módszereket és eljárásokat, ismertettük az iskolai könyvtár tanórán kívüli tevékenységét. Irányított beszélgetés formájában vizsgáltuk a tanulók könyvtárhasználati szokásait és a könyvtárhoz fűződő attitűdjüket; az interjúkat és a témához kapcsolódó gyermekrajzokat kielemeztük. Megállapítottuk, hogy a jól működő iskolai könyvtár ma is csodákra képes!

A bátaszéki Kanizsai Dorottya Általános Iskola könyvtára kellemes környezetben, gondosan gyűjtött állománnyal és elhivatott könyvtárostanítóval működik. A gyerekek szép, kedves környezetben, játékosan, interaktív tevékenykedés közben, szinte észrevétlenül sajátíthatják el a könyv- és könyvtárhasználati ismereteket. A könyvtáros segíti az önálló kutatómunkára nevelést, s ezzel a hatékony (célirányos) ismeretszerzés, az egész életen át tartó tanulás technikájának természetes készséggé, képességgé fejlesztését. A tanulók folyamatos visszajelzést kapnak tevékenységeik eredményességéről, mely általában pozitív megerősítés. A könyvtáros többször használ problémamegoldó stratégiát. A könyvtárhasználati órákon a magyarázat mellett jelen voltak a megbeszélés, a bemutatás, a felfedezés és a kooperatív tanulás módszerei is. A gyerekek aktív tevékenységek során tanulnak, a válaszokat ellenőrzik és megerősítik. A módszerek között többször megjelent a vita és a szerepjáték is, mely segíti a tanulók kritikai gondolkodásának és kommunikációs készségének fejlődését. A kooperatív módszer használatának alkalmával megfigyelhettük, hogy a diákok, hogy tudnak egymással együttműködni. A könyvtárhasználati órákon a frontális osztálymunka mellett megjelent az egyéni, a páros és a csoportos munkaforma is. A könyvtárostanító munkájának eredményességét abban látom, hogy nyitott, türelmes, barátságos, megértő, segítőkész és vidám lényével képes megnyerni a gyerekeket, bizalommal fordulnak hozzá, együttműködők vele. A könyvtár éves munkatervéből, a színes programokból, és a gyerekek válaszaiból jól tükröződik, hogy a könyvtár rugalmasan igazodik az iskola belső igényeihez, kapcsolata folyamatos a nevelőtestülettel és a tanulókkal. A könyvtáros folyamatosan szem előtt tartja az iskola valamennyi nevelési-oktatási területének és a könyvtár szolgáltatásainak kapcsolódási lehetőségeit.

Az interjúk, beszélgetések és egyéb megfigyeléseim alapján úgy látjuk, hogy a könyvtár vonzza a tanulókat, pedagógusokat és nemcsak hagyományos „csendes” használatra van lehetőség, hanem a közös tanulásra, beszélgetésre, munkára, játékra és szórakozásra is. Megfigyelhető, hogy ebben a könyvtárban még az osztályközösségekben visszahúzódó diákok is megnyílnak. A könyvtár ajtaja bárki számára nyitva áll, a könyvtáros minden belépőre odafigyel, sőt ismeri őket annyira, hogy tudja kinek kell segítség és ki az, aki önállóan is elboldogul.

A tanulók által készített rajzokat vizsgálva, megállapíthatjuk, hogy azok hűen visszatükrözik a könyvtárban zajló életet, aprólékosan szépen kidolgozott munkák. A gyerekek azt emelik ki, ami élményt ad, ami nekik érdekes, vagyis alkotásaik azt bizonyítják, hogy számukra fontos az iskolai könyvtár!

Természetesen szükség van a folyamatos fejlődésre, továbbképzésekre, de kutatásunk azt bizonyítja, hogy a bátaszéki Kanizsai Dorottya Általános Iskola vezetősége, tantestülete és könyvtárostanítója mindent elkövet, hogy az iskolai könyvtárért, céljaikban folyamatosan megjelennek a könyvtárfejlesztésre irányuló pályázati lehetőségek. Nagyon fontosnak, hogy az iskolakönyvtár jól működjön, hogy hatékony és sokoldalú legyen, hiszen ott nevelődik a következő generáció: a leendő szülők.

Végül engedjenek meg néhány személyes észrevételt és vallomást a kutatónak, akit az anyaggyűjtés során emberileg mélyen érintett a gyerekek – korra és nemre való tekintet nélkül – szeretetteljes ragaszkodása és szereplési vágya: amint megjelentem az udvaron, messziről köszöntöttek, azonnal körém gyűltek a gyerekek és jelentkeztek, hogy hallgassam meg, ki mit mondott a mesemondó-, a szavaló versenyen, nézzem meg a faliújságra kitett rajzát, menjek vele és megmutatja melyik a kedvenc könyve és még sorolhatnám hosszasan. Ezek a jelenetek nem csak az alsós tanulókra vonatkoztak. Amikor egy hetedikes fiúval készítettem az interjút odajött a barátja is és nem kinevette, hanem türelmesen, sőt figyelmesen hallgatta végig a beszélgetésünket. Jó érzés volt, ahogy a gyerekek megnyíltak nekem, az interjú pár perc alatt elkészült, de ennél jóval hosszabb ideig tartott a „beszélgetés”. A serülőknek is nagyon nagy szükségük van arra, hogy az önbizalmukat növeljük, hogy értékesnek érezzék magukat!

Ismerek egy kiskamaszt, aki szinte minden nap bejön a könyvtárba (városiba és az iskolaiba is), igazából nem akar kölcsönözni, de mindig keres valamit, kérdezget mindenféléről, leül, fog egy könyvet azt lapozgatja, ha átmegyek a másik helyiségbe hamarosan utánam jön; nem akar egyedül lenni, igényli, hogy ott legyek vele. Az interjú végeztével a rajzát is a könyvtárban készítette el. Miközben dolgozott folyamatosan kommentálta a művét, beszélt a családjáról, barátairól és kérdezett: mit gondolok a munkájáról, rajzoljon-e még valamit, elég színesnek találom-e?

Nemcsak a könyvtár ajtajának kell nyitva állnia, hanem nekünk könyvtárosoknak is: segítsük, erősítsük a gyerekek (és felnőttek) önbecsülését abban, hogy képesek legyenek önállóan is megtalálni mindazt, ami fontosnak, értékesnek és kívánatosnak tűnik a számukra. Dolgozatom írása megerősítette bennem azt az érzést, milyen szép hivatás a könyvtárosi munka, és örülök, hogy én is részt vehetek benne.

5. Bibliográfia

3/1975. (VIII. 17.) KM-PM együttes rendelet a könyvtári állomány ellenőrzéséről (leltározásáról) és az állományból történő törlésről szóló szabályzat kiadásáról http://net.jogtar.hu/jr/gen/hjegy_doc.cgi?docid=97500003.KMA

Arató Ferenc: Az olvasás pedagógiája. Budapest. Akadémiai Kiadó. 1991. 182.

Atkinson, R. L. etc.: Pszichológia. Budapest. Osiris-Századvég. 1994. 677.

Bariczné Rózsa Mária: Iskolai könyvtárak fenntartása, működtetése. Zánka. Zánkai Gyermek és Ifjúsági Centrum Oktatási és Üdültetési Kht. 2000. 67.

Barkóczi Ilona – Putnoky Jenő: Tanulás és motiváció. Budapest. Tankönyvkiadó. 1980. 347.

Báthory Zoltán: Tanulók, iskolák, különbségek. Budapest. Okker Kiadó. 1997. 330.

Bettelheim, Bruno: A mese bűvölete és a bontakozó gyermeki lélek. Budapest. Gondolat. 1988. 476.

Bocsák Veronika: Olvass nekem!: Kalauz szülőknek, óvónőknek, tanítóknak a gyermekkönyvek útvesztőjében. Budapest. Trezor. 1995. 316.

Celler Zsuzsanna (szerk.): Az iskolai könyvtár: Könyvtárostanárok kézikönyve. Budapest. Országos Pedagógiai Könyvtár és Múzeum. 1998. 253.

Comenius: Didactica magna. Pécs. Seneca Kiadó. 1992. 329.

Dán Krisztina (szerk.): Bevezetés a könyvtárhasználat tanításába: módszertani segédanyag óraleírásokkal. Budapest. FPI. 2001. 375.

Dán Krisztina: Így működik az iskolai könyvtár: módszertani útmutató az iskolai könyvtárak működéséhez és működési dokumentumainak elkészítéséhez. Budapest. Fővárosi Pedagógiai Intézet. 1998. 171.

Dömsödy Andrea: Könyvtár-pedagógia. Budapest. Flaccus Kiadó. 2003. 120.

Gerő Zsuzsa: A gyermekrajzok esztétikuma. Budapest. Akadémiai Kiadó. 1974. 165.

Hárdi István: Dinamikus rajzvizsgálat. Budapest. Medicina Könyvkiadó. 1983. 174.

Falus Iván- Golnhofer Erzsébet- Kotschy Beáta- M. Nádasi Mária- Szokolszky Ágnes: A pedagógia és a pedagógusok. Budapest. Akadémiai Kiadó. 1989. 214.

Falus Iván: A pedagógus. In: Falus Iván (szerk.): Didaktika. Budapest. Nemzeti Tankönyvkiadó. 1998. 96-115.

Falus Iván: Az oktatás stratégiái és módszerei. In: Falus Iván (szerk.): Didaktika. Budapest. Nemzeti Tankönyvkiadó. 1998. 271-319.

Ferenczy Endréné: Gyűjteményszervezés. Budapest. OSZK. 1998. http://mek.oszk.hu/01700/01743/ (2012. március 13.)

Golnhofer Erzsébet: A tanuló. In: Falus Iván (szerk.): Didaktika. Budapest. Nemzeti Tankönyvkiadó. 1998. 77-93.

Horgas Béla: A gyerekek másképpen olvasnak. Budapest. Minerva. 1976. 92.

Horváth Tibor−Papp István (szerk.): Könyvtárosok kézikönyve. 3. kötet. Budapest. Osiris Kiadó. 2011. 157-176.

http://www.bataszek.hu (2012.március 11.)

http://www.nefmi.gov.hu/letolt/kozokt/nat_070926.pdf (2012. március 21.)

Komáromi Gabriella: Gyermekirodalom. Budapest. Helikon Kiadó. 1999. 74.

Köfalvi Tamás: Közgyűjteményi ismeretek. Budapest. Nemzeti Tankönyvkiadó. 2007. 258.

M. Nádasi Mária: Az oktatás szervezési módjai és munkaformái. In: Falus Iván (szerk.): Didaktika. Budapest. Nemzeti Tankönyvkiadó. 1998. 368-389.

Nagy Sándor: Az oktatás folyamata és módszerei. Budapest. Volos Kiadó. 1997. 188.

Nahalka István: A tanulás. In: Falus Iván (szerk.): Didaktika. Budapest. Nemzeti Tankönyvkiadó. 1998. 117-155.

Nahalka István: Irányzatok és természettudományos nevelés második világháború utáni fejlődésben. Új Pedagógiai Szemle, 1. 3-24.

Petriné Feyér Judit: Az oktatás eszközei, tárgyi feltételei. In: Falus Iván (szerk.): Didaktika. Budapest. Nemzeti Tankönyvkiadó. 1998. 323-343.

Pléh Csaba: Pszichológiatörténet. Budapest. Gondolat. 1992. 316.

Réthy Endréné: Az oktatási folyamat. In: Falus Iván (szerk.): Didaktika. Budapest. Nemzeti Tankönyvkiadó. 1998. 221-267.

Sallai Éva: A pedagógusmesterség tartalma és tanulhatósága, különös tekintettel a pedagógusszemélyiség kialakulására. (Bölcsészdoktori disszertáció, ELTE), 1994. 46-52.

Szávai Ilona: Mint a mesében? Tanulmányok a mese fontosságáról. Budapest. Pont Kiadó. 2009. 111.

Ungváry Rudolf: Könyvtári információkeresés. Budapest. Typotex. 2002. 2. jav. kiadás 170.

6. Mellékletek jegyzéke

1/a. sz. melléklet: A könyvtár-pedagógia és kapcsolódásai

1/b. sz. melléklet: Ugrin Gáborné vázlata a könyvtár-pedagógiáról

2. sz. melléklet: Az iskola könyvtárának Szervezeti és működési szabályzata

3. sz. melléklet. Az iskola könyvtárának Gyűjtőköri szabályzata

4. sz. melléklet: A könyvtárostanító Munkaköri leírása

5/a. sz. melléklet: Az iskolai könyvtár munkaterve (2011/2012. tanév)

5/b. sz. melléklet: Az iskolai könyvtár munkaterve (2011/2012. tanév) táblázatban

6. sz. melléklet: „Mesével kerek a világ” mesemondó verseny meghirdetése

7. sz. melléklet: Bábszínház az iskolai könyvtárban

8. sz. melléklet: Jékely Zoltán szavalóverseny

9. sz. melléklet: Első feladatlap

10. sz. melléklet: Második feladatlap

11. sz. melléklet: Harmadik feladatlap

12. sz. melléklet: Versmondó verseny

13/a. sz. melléklet: Dorottya nap: meseleporelló készítés

13/b. sz. melléklet: Dorottya nap: Ki tud többet Kanizsai Dorottyáról c. vetélkedő

13/c. sz. melléklet: Dorottya nap: Készítsünk őrjegyet! c. rajzverseny

14/a. sz. melléklet: Iskolai könyvtári világhónap: Novák István kiállítás

14/b. sz. melléklet: Iskolai könyvtári világhónap: Könyvtárhasználati verseny

15. sz. melléklet: Karácsonyi könyvajánló

16. sz. melléklet: Karácsonyi filmajánló

17. sz. melléklet: Könyvajánló

18. sz. melléklet: Olvassunk Együtt! felhívás

19 sz. melléklet: Tavaszi versmondó verseny

20. sz. melléklet: Meseillusztrációk a népmese napjára

21. sz. melléklet: Tüskés Tibor vetélkedő

22-35. sz. melléklet: Tanulók által készített rajzok: A könyvtár címmel

Utószó. Kapjon helyet a könyvtárpedagógia (könyvtárhasználattan, olvasáspedagógia) és a digitális információs kompetenciák (információszerző és feldolgozó technikák) fejlesztése a megújuló tanító- és tanárképzés törzsanyagában!

2013 őszén jelentős szervezeti átalakítás történt az Eötvös József Főiskolán. A Neveléstudományi Kar intézetté alakult, a korábbi Társadalomtudományi Intézet (ezen belül az informatikus könyvtáros, az andragógia és a nemzetközi tanulmányok szak) megszüntetésre került. Egyidejűleg megkezdődött a tanítóképzés reformjának előkészítése, melyben kulcsszerep jutott az Oktatáskutató- és Fejlesztő Intézet (OFI) korábbi igazgatójának, Dr. Kocsis Mihály egyetemi tanárnak.

Az Eötvös József Főiskola jövőjéről tartott szakmai tájékoztató fórum167 után – Dr. Kocsis Mihályhoz eljuttatott írásomban – megfontolásra javasoltam a tanítóképzés és az oktatás színvonalának emelése érdekében Könyvtárpedagógiai alapismeretek és digitális információs kompetenciák fejlesztése című tananyagegység beépítését a tanító szakos hallgatók törzsanyagába 6 féléven keresztül 120 + 120 = összesen 240 órában / 16 kredit értékben, az alábbi felosztásban:

Az első félévben Könyvtárpedagógiai alapismeretek (előadás 30 óra / 2 kredit, kollokvium) és Digitális információs kompetenciák (előadás 30 óra / 2 kredit, kollokvium)

A második félévben Könyvtárhasználattan, olvasáspedagógia (előadás 30 óra / 2 kredit, kollokvium) és Információszerző és feldolgozó technikák (előadás 30 óra / 2 kredit, kollokvium)

A harmadik félévben Könyvtárhasználattan, olvasáspedagógia 1. osztály (gyakorlat 30 óra / 2 kredit, évközi jegy)

A negyedik félévben Könyvtárhasználattan, olvasáspedagógia 2. osztály (gyakorlat 30 óra / 2 kredit, évközi jegy)

Az ötödik félévben Könyvtárhasználattan, olvasáspedagógia 3. osztály (gyakorlat 30 óra / 2 kredit, évközi jegy)

A hatodik félévben Könyvtárhasználattan, olvasáspedagógia 4. osztály (gyakorlat 30 óra / 2 kredit, évközi jegy)

A tananyagegység oktatójaként (EJF) vállalnám tantárgyleírás, tematika, főiskolai jegyzet, illetve feladatgyűjtemény készítését és mindezek elektronikus publikálását: Könyvtárpedagógiai alapismeretek és digitális információs kompetenciák fejlesztése I. Tananyag és szakmódszertan tanító szakos hallgatók számára. Főiskolai jegyzet. – Könyvtárhasználattan, olvasáspedagógia feladatgyűjtemény (1-4. osztály) szakmai gyakorlathoz, vizsgatanításhoz, portfólióhoz (megoldásokkal) tanító szakos hallgatók számára.

Dr. Kocsis Mihályhoz címzett Javaslatcsomagomban azt is kifejtettem, hogy nagyon fontos lenne minden tanár szakos hallgató törzsanyagába is beilleszteni ezt a tananyagegységet; az 1-2. félévben a tanítókéval megegyező tartalommal, de a 3-6. félévben náluk Szaktudományi információforrások 5-8. osztály, illetve 9-12. osztály címmel (félévenként gyakorlat 30 óra / 2 kredit, évközi jegy).

A tananyagegység oktatójaként (PTE) vállalnám tantárgyleírások, tematikák, egyetemi jegyzetek és feladatgyűjtemények elkészítését és elektronikus publikálását: Könyvtárpedagógiai alapismeretek és digitális információs kompetenciák fejlesztése II. Tananyag és szakmódszertan tanár szakos hallgatók számára. Egyetemi jegyzet. – Szaktudományi információforrások feladatgyűjtemény (5-8. osztály) (9-12. osztály) szakmai gyakorlathoz, vizsgatanításhoz, portfólióhoz (megoldásokkal) tanár szakos hallgatók számára. A feladatgyűjtemény minden egyes szaktudomány tanárképzéséhez tartalmazna – évfolyamonkénti bontásban – típusfeladatokat.

Az Eötvös József Főiskola pedagógusképzésében érintett oktatók II. szakmai eszmecseréjén168 Dr. Kocsis Mihály – a Magna Charta Universitatum, a Sorbonne Nyilatkozat és a Bologna-folyamat történeti áttekintése169 után – felvázolta gondolatait a bajai tanítóképzés reformjáról. Hivatkozva a legújabb PISA-mérés eredményére, továbbá Hoffmann Rózsa államtitkár asszony Kormány elé tett jelentésére, melyben a kisiskoláskori oktatást hibáztatja a kialakult helyzetért, adott a lehetőség a megújulásra, a jobbá válásra! Ehhez meg kell reformálni a pedagógusképzést: olyan tanítókat és tanárokat kell képezni, akik felkészítenek majd a szövegértésre (értő olvasásra)170, a logikus (kritikai) gondolkodásra, az életen át tartó tanulásra, vagy éppen a nyitott tanulásra171. Olyan tanítókat és tanárokat kell képeznünk, akik kellő ismeretekkel rendelkeznek az információs műveltséghez elengedhetetlen digitális információs kompetenciák kialakításához és tudni fogják, hogy „Az oktatás során képessé kell tenni a diákokat a releváns digitális platformok és média hatékony, kritikai, kreatív és innovatív használatára. Nem maradhat el a diákok felkészítése azoknak a problémáknak a kezelésére, melyek nemcsak felsőfokú tanulmányaik, hanem egész életük során – munkahelyükön és a demokratikus társadalmi folyamatok közepette – vár rájuk.”172 Dr. Kocsis Mihály elmondta, hogy digitális szövegértésben hátulról a 4. helyen vagyunk. Fel kell készíteni a tanítókat és tanárokat ennek fejlesztésére! Dániában például a digitális írástudásra nevelés holisztikus formában történik (hasonlóan az olvasóvá és könyvtárhasználóvá neveléshez), azaz összoktatói feladatként jelenik meg, ami a gyakorlatban azt jelenti, hogy az oktatás eszközeként használják. Dán oktatáskutatók szerint „tévedés azt hinnünk, hogy a diákok bánni tudnak az IT-médiával és -platformokkal: célratörően kell kialakítani a kritikai, kreatív és szelektív kompetenciákat, és gyakorolniuk kell a gimnázium minden osztályában. Szükség van tanári továbbképzésekre is, és a szakdidaktika részévé kell tenni a kérdéskört. A hagyományos gimnáziumi könyvtárakat […] át kell alakítani az iskola digitális forrásközpontjává, az ott dolgozó könyvtárosoknak pedig részt kell venniük a kompetencia-fejlesztésben.”173

Jelen indítványom nem új keletű. Hivatalos formában 1881 augusztusában, az Országos Tanítói Képviseleti Közgyűlésen foglakoztak először a tanítók könyvtárpedagógiai képzésével. A közgyűlésen megfogalmazott és 12196/1881. sz., 1882. január 31-én kelt miniszteri rendelettel jóváhagyott állásfoglalás szerint szükséges, hogy a tanítóképző intézetek útmutatást, alapképzést nyújtsanak az iskolai könyvtárakkal kapcsolatos teendőkben: „Utasíttatni fognak az állami tanítóképző intézetek igazgatói, hogy jövőre a tanítójelöltek ez irányban is nyerjenek utasítást.”174 Az állásfoglalás részletes instrukciókat nyújt a tanítóknak arról, hogy miként kezdjék meg az olvasásra […] szoktatást, hogy vezessék osztályonként a növendékeket, hogy az iskolai könyvtárt minél inkább igénybe vegyék, és a gyermekekben az olvasási hajlamot meggyökereztessék, s az ifjú második természetévé tegyék.175

Kortársaink közül Dr. Tompa Klára176, Dr. Suppné dr. Tarnay Györgyi177, Dr. Kovács Mária178, Adamikné dr. Jászó Anna179, Ugrin Gáborné180, Dömsödy Andrea181 és mások is publikáltak e tárgykörben, továbbá előadások182 hangzottak el a témáról az Eötvös József Főiskola által szervezett VIII. Nemzetközi Tudományos Tantárgy-pedagógiai Konferencián (Baja, 2009. november 19-20.) is. Mindezek ellenére ez idáig lényegi áttörést nem sikerült elérni. Pedig számos külföldi példa bizonyítja, hogy csak a pedagógusok és a könyvtárostanár összefogásával (folyamatos tevékenykedtetéssel) lehet olvasóvá és könyvtárhasználóvá nevelni, digitális információs kompetenciákat fejleszteni. Ehhez viszont a tanító- és tanárjelölteknek is el kell sajátítaniuk a könyv- és könyvtárhasználatra nevelés módszertanát, a hatékony információszerző és feldolgozó technikákat és jártasságot kell szerezniük a szaktudományi információforrások használatában183 és használtatásában. Érdemes megemlítenünk Finnország példáját, ahol az oktatás hatékony és az is köztudott, hogy a finnek szeretnek olvasni. „Az információszerzés és forráskritika a kommunikáció és a médiaműveltség témakörében szerepel a tantervben, mely minden tanár feladatává teszi, hogy tanítsa meg a tanulókat az információs műveltség elsajátítására […] Most készül az új alapfokú oktatás nemzeti alaptanterve (2016-ban lép életbe). Ennek egyik újdonsága a kompetenciák széles köre, benne az ún. multiműveltség, mely a hagyományos írás és olvasás készsége mellett magában foglalja az újakat (a vizuális, digitális, információs és médiaműveltséget) is. E célokat egy működő iskolai könyvtár a gyakorlatban segítené elérni.”184

De térjünk vissza Mórocz Zoltánné dolgozatához, ami bizonyítja, hogy az intézmény szíveként funkcionáló, a nevelési-oktatási folyamatba szervesen beépülő iskolai könyvtár sokat tehet az olvasóvá- és rendszeres könyvtárhasználóvá válás kialakításáért. Ehhez azonban elengedhetetlen, hogy az iskolavezetés, a pedagógusok és könyvtárostanító „értsék egymás nyelvét”, a pedagógusok is használják és használtassák a könyvtárat. Fontos megjegyeznünk, hogy a bátaszéki Kanizsai Dorottya Általános Iskolában Zsolnai-módszer szerint tanítanak! Ez a módszer erőteljesen támaszkodik a könyvtárra és a tanítók (tovább)képzésébe is beépítették a könyv- és könyvtárhasználatra, az önművelésre nevelés didaktikáját. Zsolnai József Nyelvi, irodalmi és kommunikációs nevelési programja (NYIK), értékközvetítő és képességfejlesztő pedagógiája sajnos méltatlanul háttérbe szorult a magyar közoktatásban, pedig ha valaki tüzetesen áttanulmányozza az egyes osztályok számára készült tankönyveket185, feladatgyűjteményeket186, munkafüzeteket187, oktatói segédanyagokat188 (melyek nagy része elérhető például az EJF Könyvtára tankönyvtárában is), látni fogja, milyen igényesen összeállított taneszközökről van szó. A főiskola könyvtárában találunk a NYIK történetét dokumentáló kiadványokat189 is, melyek egyrészt példaértékűek, másrészt tanulságosak lehetnek a Zsolnay-módszer és / vagy Zsolnai József munkássága iránt mélyebben érdeklődők számára. Rám motiváló hatásúak Zsolnai József könyvei. Arra ösztönöznek, hogy álljak be azok sorába, akik fontosnak tartották (volna) a tanítók és a szaktanárok könyvtárhasználati, olvasáspedagógiai és digitális információs kompetenciáinak fejlesztését, és minden lehetséges fórumon és formában megpróbáljak tenni azért, hogy a megreformált tanító- és tanárképzés törzsanyagában kapjon helyet a Könyvtárpedagógiai alapismeretek és digitális információs kompetenciák fejlesztése című módszertani tananyagegység, mert csak így válhat össztantárgyi feladattá, a tanulók számára pedig készséggé a szövegértés (értő olvasás), a logikus (kritikai) gondolkodás, az önálló információszerzés és feldolgozás, a digitális írástudás.

A fentieken túl szeretném megfontolásra javasolni a megújuló tanítóképzésben könyvtárostanító szakirány indítását, melynek célja – hasonlóan az EJF-en az 1970-es évek elején bevezetett és 411 összóraszámmal megvalósult könyvtáros szakkollégiumhoz – olyan tanítók képzése lenne, akik végzés után az iskolai könyvtárat is tudják működtetni.

Baja, 2014. március 21.

Gyurcsó Júlia

167 Az EJF jövője / Dr. Kocsis Mihály (Az előadás elhangzott: Baja, Eötvös József Főiskola, 2013. december 3.)

168 Kihívások és remények (tapasztalatok és javaslatok) / Dr. Kocsis Mihály (Az előadás elhangzott: Baja, Eötvös József Főiskola, 2014. január 21.)

169 Lásd még: Barakonyi Károly: Rendszerváltás a felsőoktatásban. Bologna-folyamat, modernizáció. Budapest. Akadémiai Kiadó, 2004. 349 p.

170 Lásd még: Nagy Attila: Bevezetés. In: Az olvasás össztantárgyi feladat / [szerk. Nagy Attila, Imre Angéla, Köntös Nelli];[közread. a] Magyar Olvasástársaság. Szombathely. Savaria University Press, 2011. p. 11-17. – Lásd még: Felvégi Emese: Tantárgyközi olvasás tanítása az Amerikai Egyesült Államokban. In: Az olvasás össztantárgyi feladat / [szerk. Nagy Attila, Imre Angéla, Köntös Nelli];[közread. a] Magyar Olvasástársaság. Szombathely. Savaria University Press, 2011. p. 21-23. – Lásd még: Matthew, Kathryn I.: Szövegmodellek tanítása. In: Az olvasás össztantárgyi feladat / [szerk. Nagy Attila, Imre Angéla, Köntös Nelli];[közread. a] Magyar Olvasástársaság. Szombathely. Savaria University Press, 2011. p. 24-25. – Lásd még: Votteler, Nancy K.: A tárgyi tudás, a szövegértés és a szókincs kapcsolata. In: Az olvasás össztantárgyi feladat / [szerk. Nagy Attila, Imre Angéla, Köntös Nelli];[közread. a] Magyar Olvasástársaság. Szombathely. Savaria University Press, 2011. p. 26-29. – Lásd még: Morris, Lee Ann: A tantárgyközi olvasás tanítása. In: Az olvasás össztantárgyi feladat / [szerk. Nagy Attila, Imre Angéla, Köntös Nelli];[közread. a] Magyar Olvasástársaság. Szombathely. Savaria University Press, 2011. p. 30-32. – Lásd még: Claes, Jane H.: A tanárok, könyvtárosok és könyvtárostanárok együttműködéséről. In: Az olvasás össztantárgyi feladat / [szerk. Nagy Attila, Imre Angéla, Köntös Nelli];[közread. a] Magyar Olvasástársaság. Szombathely. Savaria University Press, 2011. p. 33-35. – Lásd még: Gerardino, Carla Rae: Gondolatok a tantárgyközi olvasásról és a tankönyvválasztásról. In: Az olvasás össztantárgyi feladat / [szerk. Nagy Attila, Imre Angéla, Köntös Nelli];[közread. a] Magyar Olvasástársaság. Szombathely. Savaria University Press, 2011. p. 39-40. – Lásd még: Oporné Fodor Mária: Olvasásfejlesztés és a tantestület. In: Az olvasás össztantárgyi feladat / [szerk. Nagy Attila, Imre Angéla, Köntös Nelli];[közread. a] Magyar Olvasástársaság. Szombathely. Savaria University Press, 2011. p. 51-55. – Lásd még: Kálmán Attila: Matematikatanítás és az anyanyelv fejlesztése. In: Az olvasás össztantárgyi feladat / [szerk. Nagy Attila, Imre Angéla, Köntös Nelli];[közread. a] Magyar Olvasástársaság. Szombathely. Savaria University Press, 2011. p. 59-64. – Lásd még: Baranyai József: A problémaalapú biológia tanulás és az olvasás. In: Az olvasás össztantárgyi feladat / [szerk. Nagy Attila, Imre Angéla, Köntös Nelli];[közread. a] Magyar Olvasástársaság. Szombathely. Savaria University Press, 2011. p. 65-68. – Lásd még: Békei Gabriella: A szövegértés fejlesztésének lehetőségei a matematika-, történelem- és természetismeret órákon. In: Az olvasás össztantárgyi feladat / [szerk. Nagy Attila, Imre Angéla, Köntös Nelli];[közread. a] Magyar Olvasástársaság. Szombathely. Savaria University Press, 2011. p. 69-78. – Lásd még: Tóth Szilvia: „Csak az ember olvas” – Szépirodalmi barangolások biológiaórán. In: Az olvasás össztantárgyi feladat / [szerk. Nagy Attila, Imre Angéla, Köntös Nelli];[közread. a] Magyar Olvasástársaság. Szombathely. Savaria University Press, 2011. p. 94-99. – Lásd még: Bereczkiné Záluszki Anna – Lázárné Obbágy Katalin: Pedagógiai projekt a kortárs magyar gyermekirodalmi művek olvasásáért. In: Az olvasás össztantárgyi feladat / [szerk. Nagy Attila, Imre Angéla, Köntös Nelli];[közread. a] Magyar Olvasástársaság. Szombathely. Savaria University Press, 2011. p. 109-112. – Lásd még: Sz. Tóth Gyula: Így „írvasunk mi”, avagy az olvasás nehézségei és örömei. In: Az olvasás össztantárgyi feladat / [szerk. Nagy Attila, Imre Angéla, Köntös Nelli];[közread. a] Magyar Olvasástársaság. Szombathely. Savaria University Press, 2011. p. 113-118. – Lásd még: Bohusné Koncz Judit: Szövegértő olvasási verseny. In: Az olvasás össztantárgyi feladat / [szerk. Nagy Attila, Imre Angéla, Köntös Nelli];[közread. a] Magyar Olvasástársaság. Szombathely. Savaria University Press, 2011. p. 119-123. – Lásd még: Kőrös Kata: Szövegértés lépésről lépésre: egy rendhagyó feladatgyűjtemény bemutatása. In: Az olvasás össztantárgyi feladat / [szerk. Nagy Attila, Imre Angéla, Köntös Nelli];[közread. a] Magyar Olvasástársaság. Szombathely. Savaria University Press, 2011. p. 124-134. – Lásd még: Kelemenné Széll Zsuzsanna: Az anyanyelvi órákon alkalmazott kooperatív munkaforma eredményességének vizsgálata hátrányos helyzetű szakiskolai tanulók körében. In: Az olvasás össztantárgyi feladat / [szerk. Nagy Attila, Imre Angéla, Köntös Nelli];[közread. a] Magyar Olvasástársaság. Szombathely. Savaria University Press, 2011. p. 135-145. – Lásd még: Tóth Beatrix: Olvasásfejlesztés RWCT-technikákkal. In: Az olvasás össztantárgyi feladat / [szerk. Nagy Attila, Imre Angéla, Köntös Nelli];[közread. a] Magyar Olvasástársaság. Szombathely. Savaria University Press, 2011. p. 146-150. – Lásd még: Fehér Péter: „Kindle ante portas!”, vagy az elektronikus könyvolvasók forradalma. In: Az olvasás össztantárgyi feladat / [szerk. Nagy Attila, Imre Angéla, Köntös Nelli];[közread. a] Magyar Olvasástársaság. Szombathely. Savaria University Press, 2011. p. 165-169. – Lásd még: Fehér Péter – Hornyák Judit: Könyv, blog, Wikipédia; mit olvas az online generáció? In: Az olvasás össztantárgyi feladat / [szerk. Nagy Attila, Imre Angéla, Köntös Nelli];[közread. a] Magyar Olvasástársaság. Szombathely. Savaria University Press, 2011. p. 198-207. – Lásd még: Fenyő D. György: Hogyan olvasnak a fiatalok? In: Az olvasás össztantárgyi feladat / [szerk. Nagy Attila, Imre Angéla, Köntös Nelli];[közread. a] Magyar Olvasástársaság. Szombathely. Savaria University Press, 2011. p. 208-215. – Lásd még: Villányi Rózsa: A bőség zavarában, utakat keresve – helyzetjelentés. In: Az olvasás össztantárgyi feladat / [szerk. Nagy Attila, Imre Angéla, Köntös Nelli];[közread. a] Magyar Olvasástársaság. Szombathely. Savaria University Press, 2011. p. 228-234. – Lásd még: Járinka Magdolna – Szakmári Klára: Periodikák használata a gimnáziumi oktatásban. In: Az olvasás össztantárgyi feladat / [szerk. Nagy Attila, Imre Angéla, Köntös Nelli];[közread. a] Magyar Olvasástársaság. Szombathely. Savaria University Press, 2011. p. 257-261.

171 Lásd még: Setényi János: A nyitott tanulás térnyerése a felsőoktatásban. In: Educatio, 22. évf. (2013.) ősz. p. 378-391.

172 Holch Andersen, Knud – Kaarsted, Thomas: Danish youth education en route to digital literacy. In: Scandinavian library quarterly. – 46. (2013) 1. Ism.: A dán közoktatás a digitális írástudás felé. In: Könyvtári Figyelő, 2013. 3. p. 638. (Ref.: Murányi Lajos)

173 U.o.

174 Neményi Imre: Ifjusági könyvtárak és ifjusági olvasmányok a nevelés szolgálatában. Budapest. Lampel Róbert cs. és kir. udvari könyvkereskedésének kiadása, 1902. p. 23.

175 N. Szabóki Györgyi: Adatok a népiskolai ifjúsági könyvtárak történetének kezdeteihez (1868-1902). In: Az Országos Pedagógiai Könyvtár Évkönyve, 1961. Budapest. OPKM, 1963. p. 121.

176 Tompa Klára: Tanárjelöltek és az információs technológia Magyarországon és Finnországban,1991-ben. In: Magyar Pedagógia. 91. évf. (1991.) 2. sz. p. 105-130.

177 Dr. Suppné dr. Tarnay Györgyi: Tanítójelöltek felkészítése az olvasásra nevelésre. In: Olvasásra nevelés és pedagógusképzés. HUNRA konferenciák előadásai / szerk. Nagy Attila. Budapest. Kiadja az Országos Széchényi Könyvtár, 1994. p. 68-71.

178 Kovács Mária: Olvasásra nevelés a Berzsenyi Dániel Tanárképző Főiskolán. In: Olvasásra nevelés és pedagógusképzés. HUNRA konferenciák előadásai / szerk. Nagy Attila. Budapest. Kiadja az Országos Széchényi Könyvtár, 1994. p. 97-101. – Lásd még: Kovács Mária: Könyvtárhasználati ismeretek elsajátítása a tanárképző főiskolákon. In: Olvasásfejlesztés iskolában és könyvtárban. A Magyar Olvasástársaság, a Sárospataki Városi Könyvtár és az MKE Zempléni Könyvtárosok Szervezetének konferenciája : Sárospatak, 1999. május 28-30. / szerk. Nagy Attila. Budapest. Kiadja a Városi Könyvtár, 1999. p. 103-105. – Lásd még: Tóthné Király Katalin – Kovács Mária: A pedagógusjelöltek felkészítése az információszerzésre és –kezelésre. Könyvtári feladat-e a használóképzés? In: Könyvtári Figyelő, 1997. 4. sz. p. 705-714. – Lásd még: Kovács Mária: Az olvasás, a könyv és a könyvtár szerepe és lehetőségei a nevelő-oktató munka folyamatában. In: ? p. 143-150.

179 Adamikné Jászó Anna: A szövegértő olvasás fejlesztése. In: Olvasásra nevelés és pedagógusképzés. HUNRA konferenciák előadásai / szerk. Nagy Attila. Budapest. Kiadja az Országos Széchényi Könyvtár, 1994. p. 45-51.

180 Ugrin Gáborné: Könyvtárostanárok az iskolában. In: Iskolakönyvtáros, 1998. 3-4. sz. p. 5-8. – Lásd még: Ugrin Márta: Könyvtárostanárok képzése. In: Könyvtári Levelező/lap. 2001. 3. sz. p. 1-3.

181 Dömsödy Andrea: Olvasásfejlesztés a pedagógia alapszakos képzésben. In: Az olvasás össztantárgyi feladat / [szerk. Nagy Attila, Imre Angéla, Köntös Nelli];[közread. a] Magyar Olvasástársaság. Szombathely. Savaria University Press, 2011. p. 267-278.

182 Lupkovicsné Major Edit: Könyvtárhasználati ismeretek oktatása tanítóképzőnkben. In: Tantárgy-pedagógiai kutatások / szerk. Albertné dr. Herbszt Mária. Baja, Eötvös József Főiskolai Kiadó, 2009. p. 431-433. – Lásd még: Goda Éva: A „Könyvtári ismeretek tantárgy-pedagógiája” című tantárgy szükségessége. In: Tantárgy-pedagógiai kutatások / szerk. Albertné dr. Herbszt Mária. Baja, Eötvös József Főiskolai Kiadó, 2009. p. 456-459.

183 Lásd még: Kokas Károly: Könyvtárak a Rubiconnál. A tudományos szakirodalmi információellátás új könyvtári paradigmái. In: Educatio, 22. évf. (2013.) ősz. p. 363-376. – Lásd még: Fontosabb szakkönyvtárak információforrásai: OSZK (irodalom- és történettudományi szakkönyvtár), OSZK KI Könyvtártudományi Szakkönyvtár, OPKM (pedagógiai szakkönyvtár), Országgyűlési Könyvtár (jog- és államtudományi szakkönyvtár), OMIKK (műszaki szakkönyvtár), Országos Egészségügyi Információs Központ és Könyvtár (MEDINFO) / Egészségügyi Stratégiai Kutatóintézet (ESKI), Magyar Tudományos Akadémia Könyvtára (történettudományi szakkönyvtár), Országos Mezőgazdasági Könyvtár és Dokumentációs Központ (mezőgazdasági szakkönyvtár), Országos Idegennyelvű Könyvtár (idegen nyelvi szakkönyvtár), Fővárosi Szabó Ervin Könyvtár (szociológiai szakkönyvtár), Központi Statisztikai Hivatal Könyvtár és Dokumentációs Szolgálat, Magyar Filmintézet Könyvtára (filtörténeti szakkönyvtár), Hadtörténeti Intézet Könyvtára (hadtudományi szakkönyvtár)

184 Sinko, Pirjo: School libraries in Finland : the heart of school seldom beats. In: Scandinavian library quarterly. – 46. (2013) 1. Ism.: Iskolai könyvtárak Finnországban. In: Könyvtári Figyelő, 2013. 3. p. 618. (Ref.: Murányi Lajos)

185 Pl.: Csillagjáró Fehér Ráró : olvasókönyv az általános iskola 1. osztálya számára. Átdolg. kiad. / alkotó szerk. Zsolnai József. Budapest. Tankönyvkiadó, [1998]. 145 p. – Lásd még: Ismerd meg a világot! : olvasókönyv az általános iskola 2. osztálya számára / alkotó szerk. Zsolnai József. Budapest. Tankönyvkiadó, 1987. 175 p. – Lásd még: Múltunkról, jelenünkről : olvasókönyv az általános iskola 3. osztálya számára / alkotó szerk. Zsolnai József. Budapest. Tankönyvkiadó, 1988. 179 p. – Lásd még: Irodalom : az általános iskola 3. osztálya számára. Átdolg. kiad. / alkotó szerk. Zsolnai József. Budapest. Tankönyvkiadó, 1998. 192 p. – Lásd még: Múltunk, jelenünk, jövőnk : olvasókönyv az általános iskola 4. osztálya számára / alkotó szerk. Zsolnai József. Budapest. Tankönyvkiadó, 1989. 214 p. – Lásd még: Irodalom : az általános iskola 4. osztálya számára / alkotó szerk. Zsolnai József. Budapest. Tankönyvkiadó, 1989. 166 p.

186 Pl.: Feladatgyűjtemény 3. osztály / alkotó szerk. Zsolnai József. Budapest. Tankönyvkiadó, 1988. 249 p. – Lásd még: Feladatgyűjtemény 4. osztály / alkotó szerk. Zsolnai József. Budapest. Tankönyvkiadó, 1989. 197 p. – Lásd még: Feladatgyűjtemény 5. osztály / alkotó szerk. Zsolnai József. Budapest. Tankönyvkiadó, 1989. 166 p.

187 Pl.: Önművelés munkafüzet : az általános iskola 3-4.osztálya számára. Átdolg. kiad. / alkotó szerk. Zsolnai József. Budapest. Tankönyvkiadó, [1998]. 87 p.

188 Pl.: Zsolnai József: Az értékközvetítő és képességfejlesztő pedagógia. Budapest. ÉKP Központ – Holnap Kkt. – Tárogató Kiadó, 1995. 269 p. – Lásd még: Zsolnai József: A tanulás tervezése és irányítása : a nyelvi, irodalmi és kommunikációs nevelési programban. 2. kiad. Budapest. Tankönyvkiadó, 1987. 199 p. – Lásd még: Zsolnai József: Beszédművelés kisiskolás korban. 2. kiad. Budapest. Tankönyvkiadó, 1979. 191 p. – Lásd még: Zsolnai József: Nyelvi, irodalmi és kommunikációs nevelés Tanítási program 2. osztály / alkotó szerk. Zsolnai József. Budapest. Tankönyvkiadó, 1987. 245 p. – Lásd még: Nyelvi, irodalmi és kommunikációs nevelés Tanítási program 4. osztály / alkotó szerk. Zsolnai József. Budapest. Tankönyvkiadó, 1989. 133 p. – Lásd még: Zsolnai József: Nyelvi, irodalmi és kommunikációs nevelés Tanítási program 5. osztály / alkotó szerk. Zsolnai József. Budapest. Tankönyvkiadó, 1990. 291 p.

189 Zsolnai Józsefné: A Nyelvi, irodalmi és kommunikációs nevelési program oktatáspolitikai kontextusa és hatástörténete, 1971-2001. Pápa. VE TK Ped. Kutatóint., 2002. 222 p. – Lásd még: Dokumentumok a Nyelvi, irodalmi és kommunikációs nevelési program történetéből, 1971-2001 / szerk. Zsolnai Józsefné ; [közread. a Veszprémi Egyetem Tanárképző Kar Pedagógiai Kutatóintézete]. – Pápa. VE TK Ped. Kutatóint., 2002. 396 p. – Lásd még: Értékközvetítő és képességfejlesztő program. Nyelvi, irodalmi és kommunikációs nevelési program jubileumi konferenciájának előadásai. 2002. május 25-26. / alkotó szerk. Zsolnai József. Veszprém-Pápa. VE TK Ped. Kutatóint., 2002. 221 p. – Lásd még: Zsolnai József: Vesszőfutásom a pedagógiáért : egy pedagógus-életút sikerei és botrányai. Budapest. Nemzeti Tankönyvkiadó, 2002. 376 p. – Lásd még: Zsolnai József: Paradigmák és paradigmaváltások a magyarországi anyanyelv- és irodalompedagógiai kutatások körében. Pápa. VE TK Ped. Kutatóint., 2001. 289 p. – Lásd még: Az értékközvetítő és képességfejlesztő pedagógia iskolái / alk. szerk. Zsolnai József; [közread. a] Veszprémi Egyetem Értékközvetítő és Képességfejlesztő Program Országos Központja. Pápa. EKP, 2002. [Budapest] Aduprint. 206 p. – Lásd még: Zsolnai József: Az értékközvetítő és képességfejlesztő pedagógia mint irányzat. In: Iskolafejlesztés a XX. században / szerk. Kovátsné Németh Mária. Pécs. Comenius, 2007. p. 188-191.

Mellékletek

1/a. sz. melléklet: A könyvtár-pedagógia és kapcsolódásai

Forrás: Dömsödy Andrea: Könyvtár-pedagógia. Budapest. Könyvtárostanárok Egyesülete - Flaccus Kiadó, 2003. p. 15.

1/b. sz. melléklet: Ugrin Gáborné vázlata a könyvtárpedagógiáról

Forrás: Dömsödy Andrea: Könyvtár-pedagógia. Budapest. Könyvtárostanárok Egyesülete - Flaccus Kiadó, 2003. p. 15.

2. sz. melléklet: A B-A-P Mikrotérségi Nevelési-Oktatási Központ Kanizsai Dorottya Általános Iskola könyvtárának szervezeti és működési szabályzata

I. Az Iskolai könyvtár működési szabályzatának alapdokumentumai:

- • 1993. évi LXXIX. törvény a közoktatásról

- • 1997. évi CXL. törvény a muzeális intézményekről, a nyilvános könyvtári ellátásról és a közművelődésről

- • A 11/1994. (VI. 8.) MKM rendelet, és a  3., ill. a 7. számú melléklet a 11/1994. (VI. 8.) MKM rendelethez. Az iskolai (kollégiumi) könyvtárak működése

- • A 3/1975. (VIII. 17.) KM-PM sz. együttes rendelet a könyvtári állomány ellenőrzéséről és az állományból való törléséről.

- • Irányelvek a 3/1975. (VIII. 17.) KM-PM sz. együttes rendelettel megállapított szabályzattal kapcsolatos kérdésekről

- • 243/2003. (XII. 17.) Korm. rendelet a Nemzeti alaptanterv kiadásáról, bevezetéséről és alkalmazásáról

- • A 2001. évi XXXVII. törvény a tankönyvpiac rendjéről (Okt. Közlöny, 2001. 22. sz.)

- • 23/2004. (VIII. 27.) OM rendelet a tankönyvvé nyilvánítás, a tankönyvtámogatás, valamint az iskolai tankönyvellátás rendjéről

- • 138/1992. (X. 8.) Korm. rendelet a közalkalmazottakról szóló 1992. évi XXXIII. törvény végrehajtásáról a közoktatási intézményekben

- • Az iskola pedagógiai programja és helyi tanterve

II. A könyvtár azonosító adatai:

A könyvtár neve: Kanizsai Dorottya Általános Iskola könyvtára

címe : 7140 Bátaszék, Budai u. 9-11

A könyvtár létesítésének időpontja: 1989

A könyvtár érvényes bélyegzője: formája: ovális alakú

mérete: 25x15mm

szövege: Általános Iskola könyvtára Bátaszék

III. Tárgyi és személyi feltételek:

1. Tárgyi feltételek:

Elhelyezése: A könyvtár az iskola „D” épületében kapott helyet, 3 helységből (kölcsönző, olvasóterem, galéria) áll. Alapterülete: 137m2

A könyvtár egy kölcsönző teremből áll egy galériával és egy harmonikaajtóval elválasztott humán szaktanteremből, amelyben az olvasótermi állomány van.

Az olvasóteremben tartjuk a könyvtári órákat, tanórákat, itt történnek a különféle foglalkozások, vers-és mesemondó, könyvtárhasználati, Dorottya-napi történelmi versenyek. Férőhely: 24

A könyvtár berendezése, felszereltsége:

Az állomány elhelyezése szabadpolcokon. Az olvasótermi részben hat kisebb tanulóasztalnál dolgozhatnak a csoportok, itt található még az interaktív tábla egy laptoppal. A kölcsönző részben van a katalógusszekrény, fénymásoló, magnó és a könyvtáros munkaeszköze a számítógép. A fotelokban itt is lehet olvasni, az asztaloknál tanulni, házi feladatot elkészíteni. A felsőszinten, a galérián lehetőség van egyéni tanulásra, felkészülésre vagy kis csoportos foglalkozásra, szakköri foglalkozásokra, bábozásra.

2. Személyi feltételek:

Az iskolai könyvtárt 1 főállásban dolgozó könyvtáros tanító működteti.

Nem nyilvános könyvtár. Az iskola tanulói és dolgozói számára szolgáltat. Használata ingyenes.

Használók köre: A Kanizsai Dorottya Általános Iskola tanulói, nevelői és dolgozói. Az iskolai könyvtár nem nyilvános könyvtár lát el közkönyvtári feladatokat. Használata ingyenes.

IV. A könyvtár fenntartása, felügyelete és szakmai irányítása

- • A könyvtár az iskola szervezetében működik, fenntartásáról és fejlesztéséről a fenntartó önkormányzat az iskola költségvetésében gondoskodik.

- • Az iskolai könyvtár felügyeletét és működését az igazgató ellenőrzi és irányítja

- • A könyvtár munkáját szakmai szolgáltató tevékenységgel (szaktanácsadás, pedagógiai tájékoztatás, továbbképzés) a Baranyai Pedagógiai Szakszolgálatok és Szakmai Szolgáltatások Központja segítheti.

- • A könyvtár munkájának értékelését csak az országos szakértői listán szereplő szakember végezheti.

V. Az iskolai könyvtár feladatai

V.1. A könyvtár működésének célja:

- • a rendelkezésre álló szakkönyvek, kiadványok, folyóiratok segítségével a szakmai munka segítése, az oktató-nevelő munka színvonalának szinten tartása, fejlesztése

- • az iskola nevelőinek, tanulóinak, egyéb dolgozóinak könyvtári ellátása

V.2. A könyvtár feladata

V. 2.1. Általános feladatok

- • Segíti az iskolában folyó oktató-nevelő munkát, az iskola szervezeti és működési szabályzatában és pedagógiai programjában rögzített célok helyi megvalósítását

- • biztosítja az iskola nevelői és tanulói részére az oktatáshoz és a tanuláshoz szükséges információkat, ismerethordozókat (szak- és általános jellegű könyvek, folyóiratok, audiovizuális eszközök, stb.)

- • gyűjteményét folyamatosan fejleszti, feltárja, megőrzi, gondozza, és rendelkezésre bocsátja

- • rendszeres, folyamatos tájékoztatást nyújt a könyvtár dokumentumairól és szolgáltatásairól

- • fontos szerepet tölt be a tanulók önálló könyv –és könyvtárhasználatának kialakításában

- • részt vesz az iskola helyi tantervének megfelelő könyvtári tevékenységben (tanóra tartása a könyvtárban, bevezetés a könyvtárhasználatba, művelődési és egyéb iskolai programok, vetélkedők, versenyek szervezése)

- • egyéni és csoportos helyben használat biztosítása

- • könyvtári dokumentumok kölcsönzése, beleértve a tartós tankönyvek, segédkönyvek kölcsönzését.

- • a fenntartó részére statisztikai adatokat szolgáltat.

V. 2.2. Szakmai feladatai

- • Állományának bővítésekor figyelembe veszi az iskola helyi tantervét, illetve az intézmény tanárainak, nevelőközösségeinek és más könyvtárhasználók javaslatait és igényeit.

- • az állomány gyarapítását (beszerzés, ajándék, csere, stb.) gyűjtőköri szabályzatának megfelelően (1. sz. melléklet), a beszerzési keret figyelembevételével végzi.

- • a megvásárolt, megőrzésre átvett dokumentumokat bevételezi, és leltárba veszi

- • naprakészen vezeti az egyedi / csoportos leltárt tartalmazó könyvet.

- • a tankönyvekről, tanári kézipéldányokról, útmutatókról, gyorsan avuló kéziratokról ún. brosúra-nyilvántartást vezet;

- • az elavult, feleslegessé váló, fizikailag használhatatlanná vált, vagy az olvasók által elvesztett könyveket a 3/1975. (VIII. 17.) KM-PM sz. együttes rendeletével (a könyvtári állomány ellenőrzéséről és az állományból való törléséről) összhangban állományából kivonja és az ezzel kapcsolatos nyilvántartást elvégzi

VI. A könyvtár szolgáltatásai

- • Könyvtári dokumentumok helyben használata: vonatkozik minden könyvtári egységre, de vannak olyan dokumentumok, amelyek csak helyben használhatók: kézikönyvtár és a csak helyben használható állományrészek.

- • A könyvtári dokumentumok kölcsönzése: könyvek, tanári kézikönyvek, tankönyvek, video dokumentumok.

- • A könyvtár csoportos használata: könyvtárhasználati, illetve szakórák tartása

- • Tájékoztatás: vonatkozik a könyvtár állományára, szolgáltatásaira, a könyvtári rendszerre és annak szolgáltatásaira.

VII. A gyűjtemény szervezése

A könyvek beszerzése, nyilvántartása, raktározása és feltárása

1. Beszerzés: a könyvtár állománya vásárlás és ajándékozás útján gyarapodik.

- • A vásárlás történhet: jegyzékekről, katalógusokról, kiadóktól, intézményektől, könyvesboltokból, stb.

- • Ajándékozás: az ajándékozás független a könyvtár költségvetésétől, de csak a gyűjtőkörbe tartozó könyvet lehet elfogadni és állományba venni.

2. A könyvtár állományának nyilvántartása:

- • Végleges nyilvántartás

A tartós megőrzésre szánt dokumentumok egyedi nyilvántartásba kerülnek: a könyvtáros darabonként rögzíti az egyedi, illetve címleltárkönyvbe.

Az egyedi leltárkönyv pénzügyi okmány. Nem selejtezhető, a címoldalon a fenntartó bélyegzőjével hitelesíteni kell.

Csoportos leltárkönyvbe kerülnek az egy tételben vásárolt dokumentumok.

A könyvtár állományának számítógépes rögzítése folyamatban van. Befejezése után a papíralapú leltárkönyveket lezárjuk.

- • Időleges nyilvántartás:

Időleges nyilvántartásba kerülnek mindazok a dokumentumok, amelyeket a könyvtár átmeneti időtartamra (legfeljebb három évre szerez be), (1. sz. melléklet: Gyűjtőköri szabályzat)

Az időleges nyilvántartásba vett dokumentumok később végleges nyilvántartásba kerülhetnek, vagy törölhetők az állományból.

3. A könyvtár állományának feltárása:

1. A könyvtár teljes állományáról- dokumentumtípusonként elkülönítve -raktári kartoték készül.

2. A könyvtár valamennyi dokumentumtípusáról cédulakatalógusok készülnek.

a) Betűrendes leíró katalógus, tartalmazza a szerzői, cím és sorozatkatalógust.

b) ETO szerinti szakkatalógus

A Szirén program segítségével a könyvtár fokozatosan áttér a számítógépes feldolgozásra.

4. A tervszerű állományapasztás

A tervszerű, folyamatos állományapasztás szerves része a könyvtári munkának. A dokumentumok állományból való kivonása a következő jogcímeken történhet:

- • természetes elhasználódás: az elszakadt, ill. megrongálódott dokumentumok

- • tartalmi elavulás

- • több példányban meglévő, fölösleges dokumentumok

- • elveszett dokumentumok

- • hiány: az olvasónál maradt, vissza nem hozott, illetve az eltulajdonított, elveszett dokumentumok. Megengedett mértékét a 3/1975. KM-PM rendelet rögzíti.

- • Elháríthatatlan esemény: eltűnt, megsemmisült, elemi csapás miatt használhatatlanná vált dokumentumok

A dokumentumok állományból való kivonását a 3/1975. KM-PM sz. együttes rendelete alapján folyamatosan kell végezni.

5. Az állomány ellenőrzése – leltározás

A könyvtári állomány ellenőrzése lehet időszaki vagy soron kívüli, teljes vagy részleges.

Az ellenőrzést a 3/1975. KM-PM rendeletben és az MSZ 3448-78. szabványban előírtak szerint kell elvégezni.

VII. Az állomány elhelyezése, tagolása, letétek:

1. A könyvtárhelyiségben elhelyezett dokumentumok:

a) a kölcsönző részben:

- • szépirodalom, raktározása szerzői betűrendben

- • ismeretterjesztő és szakirodalom, raktározása az ETO szerint

- • kiemelések:mesék, versek gyerekeknek

- • tudós könyvek

- • sorozatok

- • műsorfüzetek, műsoros kiadványok

b) Az olvasóteremben elhelyezett állomány

- • kézikönyvtári állomány

- • audiovizuális dokumentumok

- • tankönyvek /raktározása évfolyamok szerint

- • folyóiratok

- • Novák István külön gyűjtemény

- • az iskola történetére vonatkozó anyag

- • az iskola névadójáról szóló anyag.

c) a galériában

- • a brosúra állomány raktározása tantárgyak szerint.

2. Letéti állomány:

A napi oktató-nevelő munka igényei szerint letéti állomány alakítható ki az alsó tagozatos osztályokban, a szaktantermekben, a napközis csoportoknál, a zeneoktató termekben, de csak a duplum példányokból.

A letéti állományért az átvevő pedagógus a felelős.

Külön gyűjtemény található az igazgatói irodában, köztük nagy értékű könyvek, melyeket védett gyűjteményként kezelünk. Ezek a könyvek nem kölcsönözhetők. Itt található a hivatali segédkönyvtár egy része, másik része a gondnoki irodában.

VIII. Állományvédelem

Az állomány jogi védelme:

A könyvtáros anyagilag és fegyelmileg felel a gyűjtemény tervszerű, folyamatos gyarapításáért, a rendelkezésre álló anyagi eszközök felhasználásáért, a nyilvántartások pontos, naprakész vezetéséért. (2. sz. melléklet: A könyvtáros munkaköri leírása)

A könyvtáros hozzájárulása és tudta nélkül a könyvtár számára dokumentumokat senki nem vásárolhat.

A könyvtáros felelősségre vonható a dokumentumok és/vagy eszközök hiányáért,

- • ha bizonyíthatóan nem tartották be a könyvtárkezelési, használati és működési szabályait

- • kötelességszegést követtek el

- • a leltárhiány meghaladja a megengedett mértéket

A kölcsönző személy anyagilag felel az általa okozott kárért.

Az intézmény dolgozóinak munkaviszonyát csak a könyvtárral szemben fennálló tartozás rendezése után lehet megszüntetni.

A könyvtáros betegsége esetén a munkáját ellátó helyettes részarányos anyagi felelősséggel tartozik. Ugyancsak részarányos anyagi felelősséggel tartoznak azok dolgozók, akik a könyvtár helyiségét valamilyen célból (pl. tanóra, értekezlet) egyedül vagy csoporttal a könyvtáros távollétében igénybe veszik.

Az állomány védelme érdekében a tűzrendészeti szabályokat be kell tartani, gondoskodni kell a dokumentumok fizikai ártalmaktól való megvédésről.

VIII. A könyvtár használata

Az iskola könyvtárát a tanulók, nevelők, adminisztratív és technikai dolgozók használhatják.

- • Minden olvasó jogosult a kölcsönzésre.

- • A kikölcsönzött dokumentumokról - a kiadástól, a visszavételig - nyilvántartást kell vezetni. A vissza nem hozott könyveket felszólítással, térítési kötelezettség megvalósításával kell a könyvtár állományába visszajuttatni.

- • A könyvek kiadása minden olvasó számára tasakos kölcsönzéssel történik.

- • Az olvasó aláírásával kötelezi magát a könyvtár szabályainak betartására.

- • Az elveszett, megrongálódott könyv pótlásáról az olvasónak kell gondoskodnia annak

- • megvásárlásával, vagy forgalmi értékének megtérítésével.

Egy tanuló 3 kötetet kölcsönözhet, 2 hétre.

- • Nem kölcsönözhetők a helyben használatra kijelölt dokumentumok (kézikönyvek, szótárak, lexikonok, enciklopédiák, stb.).

- • A tanórák és egyéb csoportos foglalkozások ideje alatt a kölcsönzés szünetel.

A könyvtár nyitva tartási rendje: hétfő-péntek: 7.30–14.30

Záró rendelkezések

Az iskolai könyvtár működési szabályzata az iskola működési szabályzatának mellékletét képezi.

Hatálya kiterjed a könyvtár szolgáltatásait igénybevevőkre és mindazokra, akik a könyvtárral kapcsolatban valamilyen tevékenységet végeznek.

A jelen szabályzatban nem említett valamennyi kérdésben az iskola működési szabályzatában foglaltak szerint kell eljárni.

Módosítását, kiegészítését, a jelen szabályok felülvizsgálatát akkor kell elvégezni, ha jogállásában, feladatrendszerében, felépítésében alapvető változások következnek be.

A működési szabályzat a jóváhagyás napján lép életbe.

A működési szabályzat mellékletei:

1) Gyűjtőköri szabályzat

2) A könyvtáros munkaköri leírása

……………………….

……………………….

könyvtárostanító

A működési szabályzatot jóváhagyom:

……………………….

igazgató

3. sz. melléklet: B-A-P Mikrotérségi Nevelési-Oktatási Központ Kanizsai Dorottya Általános Iskola könyvtárának Gyűjtőköri Szabályzata

A könyvtár az iskola forrásközpontja. Állománya, nyilvántartásai, feltáró apparátusa minden olyan ismerethordozót tartalmaz, amelyek a korszerű nevelő-oktató munkát segítik. Az iskolai könyvtáros a folyamatos, tervszerű és arányos állományalakítást – a nevelőtestület véleményének egyeztetésével, az iskola igazgatójának jóváhagyásával az érvényes jogszabályok alapján végzi.

A gyűjtőköri szabályzat alapdokumentumai:

- • 1993. évi LXXIX. törvény a közoktatásról

- • 1997. évi CXL. törvény a muzeális intézményekről, a nyilvános könyvtári ellátásról és a közművelődésről

- • A 11/1994. (VI. 8.) MKM rendelet a nevelési-oktatási intézmények működéséről

- • A 2001. évi XXXVII. törvény a tankönyvpiac rendjéről

- • 23/2004. (VIII. 27.) OM rendelet a tankönyvvé nyilvánítás, a tankönyvtámogatás, valamint az iskolai tankönyvellátás rendjéről

- • 243/2003. (XII. 17.) Korm. rendelet a Nemzeti alaptanterv kiadásáról, bevezetéséről és alkalmazásáról

- • Az iskola helyi tanterve és pedagógiai programja

1. Az iskolai könyvtár funkciórendszere és gyűjtőköre

- • Iskolai könyvtárunk feladatrendszerét, gyűjtőkörét az iskola oktatási szerkezete, a pedagógiai programunkban és helyi tantervünkben megfogalmazott nevelési-oktatási célok és azok tartalma határozzák meg.

Az iskolai könyvtár alapfeladata: biztosítani a tanulók és tanárok ellátását minden olyan információhordozóval, amelyek fontos szerepet töltenek be a nevelő-oktató munka folyamatában.

2. A könyvtár főgyűjtőköre

- • Az iskolai könyvtár főgyűjtőkörébe a könyvtár elsődleges funkciójából adódó nyomtatott dokumentumtípusok közül a kézi-, illetve segédkönyveket, a helyi tantervekben meghatározott házi olvasmányokat, a tankönyvekben ajánlott olvasmányokat, az óravezetés menetében munkáltató eszközként használatos műveket, a tananyagot kiegészítő vagy ahhoz közvetve kapcsolódó, de nem munkáltató jellegű ismeretközlő és szépirodalmat, valamint a tanítást-tanulást segítő, támogató nem nyomtatott ismerethordozókat (audiovizuális dokumentumok, számítógépes szoftverek.)

3. A könyvtár mellékgyűjtőköre

Az iskolai könyvtár mellékgyűjtőkörét a könyvtár másodlagos funkciójából eredő szükségletek kielégítését szolgáló dokumentumok képezik. A tananyagon túlmutató ismeretszerzési igények kielégítését az iskolai könyvtár csak részlegesen tudja vállalni, gyűjteményét erősen válogatva gyarapítja. A tanulók és a nevelők rendelkezésére áll helyben a városi könyvtár. Bátaszéktől 20 km-re a megyeszékhelyen, Szekszárdon az Illyés Gyula Megyei Könyvtár vagy az Illyés Gyula Pedagógiai Főiskola könyvtárának állományát használhatják a nevelők. Ugyanilyen távolságra van a másik nagyváros Baja, városi könyvtárával és az Eötvös József Tanítóképző Főiskola könyvtárával. Ezeket a könyvtárakat felkereshetik személyesen a nevelők, de más könyvtárak állományából is hozzájuthatnak dokumentumokhoz könyvtárközi kölcsönzéssel.

4. Az iskolai könyvtár gyűjtőköre formai oldalról

I. Írásos nyomtatott dokumentumok:

- • Könyvek, tankönyvek

- • Periodikák

- • Kották

II. Kéziratok

III. Audiovizuális ismerethordozók

- • Képek

- • Diaképek

- • Hangkazetták

- • Videokazetták

- • CD-k, DVD-k

- • Számítógéppel olvasható dokumentumok

IV. Egyéb információhordozók

5. A beszerzés gyűjtőforrásai

Az állománygyarapítás módja:

Vásárlással, ajándék formájában intézménytől, magánszemélyektől

Az állományalakításban útmutatóként szolgál a Kello, ezen kívül a különböző kiadók ajánlásai, könyvismertetéssel foglalkozó periodikák. Az iskolai könyvtárban ajándék útján is csak a gyűjtőkörnek megfelelő dokumentumok kerülhetnek.

6. A gyűjtés szintje és mértéke

Az iskolai könyvtár erősen válogatva gyűjt, vagyis minden tanított tantárgyhoz, tananyagokhoz kapcsolódó szak- és szépirodalom teljes területéről megfelelő válogatással.

Minden tanított tantárgy adott évben használt tankönyveit, tanulási segédleteit teljességgel gyűjti.

6.1 Szakirodalom

Iskolai könyvtárunk gyűjti:

- • Az alap és középszintű általános lexikonokat és általános enciklopédiákat teljességgel, az oktatás által megkívánt példányban.

- • A tudományok, a kultúra, a hazai és az egyetemes művelődéstörténet alapszintű elméleti és történeti összefoglalóit teljességgel, a középszintű elméleti és történeti összefoglalókat teljességre törekvően 1-2 példányban.

- • A tananyaghoz közvetlenül kapcsolódó, a tudományok egészét vagy azok részterületeit bemutató alapszintű szakirányú segédkönyveket teljességgel, a középszintűeket válogatva a szaktanárok által igényelt példányban.

- • A tantárgyak (szaktudományok) alapszintű elméleti és történeti összefoglalóit a teljesség igényével, a középszintűeket válogatva 1-2 példányban.

- • A munkáltató eszközként használatos alapszintű ismeretközlő irodalmi műveket a teljesség igényével 1 tanulócsoport létszámának megfelelő példányban, a középszintű ismeretközlő irodalmat válogatva 1-1 példányban.

- • A tanult tárgyakban való elmélyülést és a tananyagon túlmutató tájékozódást kielégítő alap- és középszintű ismeretközlő irodalmat erős válogatással 1-2 példányban.

- • Az érvényben lévő általános iskolai tanterveket, tankönyveket, munkafüzeteket, feladatlapokat teljességgel a nevelői létszámnak megfelelően illetve 1-1 példányban.

- • Pályaválasztási útmutatókat, felvételi követelményeket tartalmazó kiadványokat teljességre törekvően 1-2 példányban.

- • Az iskolában oktatott német és angol nyelvek tanításához felhasználható nyelvi segédleteket erősen válogatva a szaktanárok által meghatározott példányban.

- • A német nemzetiségi tanulók anyanyelvi művelődését elősegítő ismeretközlő irodalmat a szaktanárok által meghatározott példányban.

- • A városunkra vonatkozó helyismereti, helytörténeti kiadványokat válogatva 1-2 példányban.

- • Az iskolatörténettel, az iskola életével, névadónk, Kanizsai Dorottya életével, munkásságával foglalkozó dokumentumokat teljességgel 1-2 példányban.

6.2 Szépirodalom

Könyvtárunk gyűjti:

- • Az átfogó lírai, prózai és drámai antológiákat a világ- és a magyar irodalom bemutatására a teljesség igényével 1-1 példányban.

- • Az általános iskola tananyagának megfelelő, a NAT-ban és a helyi tantervünkben meghatározott házi olvasmányokat kiemelten 1-1 tanulócsoport létszámának megfelelő, vagy annál több példányban, és az ajánlott olvasmányokat a teljesség igényével 10-15 példányban.

- • A tananyag által meghatározott klasszikus és kortárs szerzők válogatott műveit, gyűjteményes köteteit teljességgel 1-2 példányban.

- • A magyar és külföldi népköltészetet és meseirodalmat reprezentáló antológiákat, gyűjteményes köteteket teljességre törekvően több példányban.

- • A kiemelkedő, de a tananyagban nem szereplő kortárs magyar és külföldi alkotók műveit erős válogatással 1-1 példányban

- • A tematikus antológiákat válogatva 1-1 példányban

- • A regényes életrajzokat, történelmi regényeket erős válogatással 1-1 példányban.

- • Gyermek- és ifjúsági regényeket, elbeszéléseket válogatással 1-1 példányban.

- • Az iskolában tanított nyelvek (angol, német) oktatáshoz a nyelvtudás szintjének megfelelő olvasmányos irodalom erős válogatással 2-3 példányban

- • A nemzetiségi tanulók anyanyelvi művelődését, oktatási segítő szép-, gyermek- és ifjúsági irodalmat válogatással a szaktanárok által igényelt példányban.

6.3 Pedagógiai gyűjtemény

- • A pedagógusok szakmai továbbképzését és az órákra való felkészülést segítő pedagógiai szakirodalomból könyvtárunk gyűjti:

- • A pedagógiai lexikonokat 1-1 példányban.

- • Az egyetemes és magyar neveléstörténeti összefoglalókat, dokumentumgyűjteményeket 1-1 példányban.

- • A pedagógiai klasszikusainak működésre vonatkozó könyveket, a legfontosabb magyar pedagógiatörténeti munkákat 1-1 példányban

- • A nevelés és oktatás elméletével foglalkozó legfontosabb kézikönyveket 2-3 példányban.

- • A művelődés és oktatáspolitikával kapcsolatos műveket 1-1 példányban

- • A családi életre neveléssel, az iskola és a szülői ház kapcsolatával foglalkozó műveket 3-4 példányban.

- • Az értelmi neveléssel és a személyiségformálással kapcsolatos alapvető munkákat 3-4 példányban.

- • Tanári kézikönyveket, az iskolában oktatott tantárgyak, szakkörök módszertani segédkönyveit több példányban.

- • Középiskolai intézmények tájékoztatóit 1-1 példányban.

6.4 A pedagógiai határtudományai közül könyvtárunk gyűjtőkörébe tartoznak elsősorban a pszichológiai művek:

- • A pszichológia alapfogalmát, fejlődését tárgyaló enciklopédiák, szakszótárak 1-1 példányban-

- • A pszichológia részterületeivel foglalkozó kézikönyvek közül az általános lélektan, a fejlődéslélektan, a gyermek- és ifjúkor lélektana, a szociálpszichológia, a személyiség és csoportlélektan legalapvetőbb művei 4-5 példányban

- • Az alkalmazott lélektan különféle ágaiból a nevelés és az olvasás lélektani kérdéseivel foglalkozó legfontosabb munkák 3-4 példányban

- • A pszichológiában alkalmazott kutatási, vizsgálati módszerek elvi és gyakorlati problémáit tárgyaló módszertani kézikönyvek, összefoglaló munkák 3-4 példányban

6.5 A szociológia, statisztika, jog, közigazgatás irodalmából azokat a műveket gyűjtjük, amelyek szoros kapcsolatban vannak a napi pedagógiai gyakorlattal:

- • A szakszociológiák közül az iskola tanulói korcsoportjának megfelelően, az olvasási szokásokkal, az ízlésszinttel foglalkozó művelődésszociológiai kiadványokat, ifjúságszociológiával kapcsolatos gyűjteményes köteteket.

- • Oktatásügyi statisztikákat

- • Oktatási jogszabálygyűjteményeket

- • A művelődésügyi igazgatással kapcsolatos legfontosabb kézikönyveket.

- • A gyermek és ifjúságvédelemmel kapcsolatos tanulmányköteteket 1-1 példányban.

6.6 A könyvtáros segédkönyvtárába válogatva gyűjtendők:

- • Az elsőfokú általános bibliográfiák, a szakbibliográfiák, a tantárgyi bibliográfiák.

- • A könyvtári, kiadói, könyvkereskedői katalógusok.

- • A gyarapítás, nyilvántartás, a bibliográfiai leírás, osztályozás, katalógusszerkesztés szabályait, szabványait tartalmazó segédletek.

- • Teljességgel gyűjtjük a könyvtári munka módszertani segédleteit:

- • Könyvtárakat érintő jogszabályokat, irányelveket.

- • Az olvasás technikájával, az olvasásra és könyvhasználatra neveléssel kapcsolatos módszertani kiadványokat (óraleírásokat, feladatgyűjteményeket)

- • Az iskolai könyvtárak állományára vonatkozó alapjegyzékeket, mintakatalógusokat, tantárgyi bibliográfiákat.

- • Az OPKM és a megyei pedagógiai intézetek iskolái könyvtárakkal kapcsolatos módszertani kiadványait 1-1 példányban.

6.7 A hivatali segédkönyvtár anyagát az iskola nevelőmunkájának irányításához, az igazgatás, a gazdálkodás és az ügyvitel körébe tartozó legfontosabb kézikönyvek, jogszabálygyűjtemények alkotják. Ezek körében gyűjtjük:

- • A munkaviszonnyal, a munkarenddel, a bérezéssel, a munkaidővel, munkavédelemmel kapcsolatos irodalmat.

- • A költségvetéssel, a gazdálkodással, a társadalombiztosítással, az adózással kapcsolatos dokumentumokat.

- • Az iskolavezetéssel kapcsolatos műveket 1-1 példányban.

6.8 Periodika gyűjtemény

Gyűjtendő periodikumok:

- • Napilapok

- • Pedagógiai folyóiratok

- • Tantárgyi módszertani folyóiratai

- • Könyvtári szakmai folyóiratok

- • A tantervben tárgyalt gyermek és ifjúsági lapok

- • A tananyaghoz kapcsolódó, rendszeresen felhasználható tudományos és művészeti folyóiratok

- • A nemzetiségi tanulók oktatását elősegítő periodikumok

6.9 Kottagyűjtemény

- • Az Ének-zeneioktatáshoz kapcsolódóan a különböző zenei műfajok, az énekes és a hangszeres zeneművek kottái a szaktanárok által meghatározott példányban.

6.10 Kéziratok közül gyűjtendők:

- • Az iskola életével kapcsolatos dokumentumok

- • Megőrzésre szánt tanulói munkák

- • Iskolai dokumentumok: munkatervek, tantervek, pedagógiai program.

6. 11 Audiovizuális gyűjtemény

- • Az audiovizuális ismerethordozók gyűjtése az érvényes taneszközjegyzék alapján történik. Állománygyarapítási segédeszközök: az új hangfelvételek, új videofelvételek című kiadványok és a kiadók ajánlásai.

- • Könyvtárunkban kiemelt feladat a különböző tantárgyak oktatásához rendszeresen felhasználható oktató, illetve ismeretterjesztő audiovizuális dokumentumok beszerzése, mert kevés ilyen ismerethordozóval rendelkezünk.

7. Az állomány nyilvántartása:

7.1 Végleges nyilvántartás: A tartós megőrzésre szánt dokumentumok egyedi nyilvántartásba – egyedi + csoportos leltárkönyvbe - számítógépes nyilvántartásba kerülnek.

7.2 Időleges nyilvántartás: Időleges nyilvántartásba kerülnek mindazok a dokumentumok, amelyeket a könyvtár átmeneti időtartamra (legfeljebb három évre) szerez be.

(Idetartoznak a tankönyvek, módszertani segédanyagok, jegyzetek, tervezési és oktatási segédletek, egyéb – egyedi elbírálás alá eső dokumentumok)

8. Kivonás, törlés az állományból

- • Az állományalakítás szerves része a tervszerű és rendszeres selejtezés. Az elrongálódott, az elavult tartalmú és a fölöslegessé vált dokumentumokat folyamatosan ki kell gyűjteni az állományból. A selejtezés a 3/1975./VII.17./KM-PM számú együttes rendelet előírásainak figyelembevételével történik.

Bátaszék, 2009. ........................

..................................................

Gáborné Papp Aranka
könyvtáros

4. sz. melléklet: Munkaköri leírás

Készült a bátaszéki Kanizsai Dorottya Általános Iskola könyvtárosa számára.

A munkakör megnevezése: könyvtáros- tanító

Heti munkaideje: 40 óra

Munkaidejének heti beosztása: hétfő- péntek: 7:30- 14:30

I. Az iskolai könyvtáros- tanár a kötelező óraszám (22 óra) keretében biztosítja a könyvtár nyitva tartását, megtartja a könyvtári órákat.

Munkaköri feladatként a teljes munkaidő többi részének 70%-a – a könyvtár zárva tartása mellett- a munkahelyen végzett könyvtári munkára, iskolai kapcsolattartásra, a további 30%-a a munkahelyen kívül végzett felkészülésre, könyvtári kapcsolatépítésre, állománygyarapításra továbbá a munkakörrel összefüggő más tevékenység ellátására szolgál.

Az iskolai könyvtáros az iskola nevelőtestület tagja. Munkájával hozzájárul az iskola- nevelési feladatainak megvalósulásához.

Ennek érdekében végzet feladatai:

II. Állományalakítás, feldolgozás, feltárás:

1. 1. Gondoskodik a könyvbeszerzési keret tervszerű és időarányos felhasználásáról. A beszerzési keret százalékára szerződést köt a Könyvtárellátó Rt-vel.

2. 2. Az Interneten rendeli meg a könyveket a Könyvtárellátótól. Állománygyarapításhoz kéri a munkaközösség- vezető segítségét.

3. 3. A könyveket megérkezésük után leltárba veszi, és az olvasók rendelkezésére bocsátja.

4. 4. Folyamatosan építi a könyvtár katalógusait: a raktári kartotékokat, a leíró (betűrendes) és a szakkatalógust. A könyvtár állományát fokozatosan számítógépre vitte.

5. 5. Az állomány nyilvántartását vezeti a cím és csoportos leltárkönyvben.

6. 6. Megrendeli az intézmény számára az időszaki kiadványokat, szakszerű nyilvántartásukról (cardex- lapon) és hozzáférhetőségről gondoskodik. Ugyanez a teendője az AV- dokumentumokkal is. A fogyóanyagokról brosúraleltárt vezet. Leltárt vezet a tartós tankönyvekről, amelyeket a tanulók kikölcsönöznek.

7. 7. Folyamatosan, de évente legalább egyszer kivonja az állományból a felesleges, elrongálódott, elavult műveket, valamint a fölös példányokat.

III. A kölcsönzés és adminisztrációja, a szabadpolcos tér gondozása, állományvédelem:

1. 1. Pontosan vezeti a kölcsönzési adminisztrációt (beiratkozási napló, kölcsönző kártya, olvasójegy, kölcsönző füzet a tartós könyvek kölcsönzéséről).

2. 2. Naprakészen vezeti a könyvtár egyéb nyilvántartásait a helyben használatról, a tanítási órákról, egyéb foglalkozásokról, rendezvényekről, referensz kérdésekről.

3. 3. Gondosan kezeli a letéti nyilvántartást (szaktantermi, napközis vagy egyéb letéti anyag).

4. 4. A szabadpolcos térben pontos raktári rendet tart a kölcsönzés, a könyvkiválasztás megkönnyítése érdekében.

5. 5. Figyelemmel kíséri és felszólítja a késedelmes olvasókat.

6. 6. Az elveszett és megrongált könyvek árát megtérítteti.

7. 7. A 3/1975. / VII. 7. / KM- PM sz. rendelet értelmében meghatározott időközönként állományellenőrzést végez.

8. 8. Az olvasók által előjegyzett könyveket, figyelemmel kíséri, az olvasót értesíti.

9. 9. Az állományban nem található könyveket, folyóiratcikkeket kérésre könyvtárközi kölcsönzés útján más könyvtárból biztosítja.

10. 10. Elkészíti a könyvtári statisztikákat, beszámolókat, a könyvtár éves munkatervét, mely szerves része az iskola munkatervének.

IV. Olvasószolgálati, olvasáspedagóiai feladatok:

1. 1. Biztosítja a könyvek hozzáférhetőségét, a könyvtár mindenkori használatát, használtatását.

2. 2. A szaktantermekben, a napköziben igény szerint letéteket ad ki.

3. 3. A tantestület tagjait segíti mindennapi oktató- nevelő munkájukban és az önképzésben: irodalomjegyzeteket készít, adott témához irodalmat válogat az állományból, tájékoztat az újdonságokról, felhívja a figyelmet egy- egy folyóiratcikkre.

4. 4. Biztosítja a szakirodalmi információt a pedagógia és határtudományai köréből, a speciális igényeket továbbítja az Illyés Gyula Megyei Könyvtárba vagy a Tolna Megyei Pedagógiai Intézet könyvtárába.

5. 5. Megtartja a könyvtárhasználati tantervben meghatározott könyvtári órákat. Egyezteti a szaktanárokkal a tantervekben meghatározott könyvtárhasználatra épülő szakórák megtartását.

6. 6. Igény szerint könyvtárhasználati, könyvtárbemutató foglalkozást szervez és tart.

7. 7. Megfelelő előkészítéssel, a szaktanárokkal való jó együttműködéssel segíti a tanítási órák sikeres megvalósítását.

8. 8. Segíti a tanulmányi versenyek, vetélkedők, kulturális rendezvények előkészítését, a szakkörök tevékenységét.

9. 9. Figyelemmel kíséri a tanulók könyvtárban folyatott munkáját, érdeklődésük megnyilvánulásait, a tapasztalatairól, megfigyeléseiről beszámol az osztályfőnököknek, szaktanároknak.

10. 10. Segít a könyvtárban tartott rendezvények előkészítésében, illetve szervezi azokat.

11. 11. Tanácsaival segíti az olvasók könyv választását. Különös figyelmet fordít az új beiratkozókra, segíti eligazodásukat, tájékozódásukat, önálló könyvtárhasználatukra.

V. Egyéb feladatok:

1. 1. Gondoskodik a munkatervi feladatok ütemezéséről, időarányos megvalósulásáról.

2. 2. Beszerzi tanulók jutalmazására szánt könyveket.

3. 3. Részt vesz a szakmai továbbképzéseken, tapasztalatcseréken, közreműködik a munkaközösségek összejövetelein.

4. 4. Együttműködik a városi könyvtárral.

5/a. sz. melléklet: A könyvtár munkaterve (2011/2012)

Főbb célkitűzések:

- • Az iskola pedagógiai programjában és a helyi tantervben megfogalmazott célok megvalósításának segítése, erősítése

- • Fejleszteni és fenntartani a gyermekekben az olvasás és a tanulás szokását és örömét, valamint a könyvtárhasználatot az egész életre szólóan.

- • Olvasóvá nevelés- könyvtári foglalkozásokkal, feladatokkal.

- • Könyvtárhasználati órák 1-8-ig.

- • Az életen át tartó önálló ismeretszerzésre nevelés, felkészítés segítése.

- • A szövegértési készség fejlesztése könyvtári, könyvtárhasználati feladatokkal is.

Iskolai könyvtárunk alapvető célkitűzése, hogy iskolánk diákjai elsajátíthassák a könyvtárhasználati alapismereteket- ismerjék meg a könyvtári rendet és olvasói viselkedés szabályait, tudjanak a tananyaghoz önállóan információt gyűjteni hagyományos és nem hagyományos ismerethordozókból egyaránt; ismerjék a katalógust, az alapvető kézikönyveket, használatukat.

Célok, feladatok:

- • A Szirén program segítségével az elektronikus dokumentumok számítógépes feldolgozásának befejezése.

- • A számítógépes kölcsönzéshez szükséges adatok bevitele, megtanulása, alkalmazása.

- • A szervezeti és működési szabályzat módosítása.

- • Az állományellenőrzés előkészítése, lebonyolítása.

- • Az előző évi versenyek, rendezvények folytatása, megrendezése: népmese-napja, mese és versmondó verseny, helyi könyvtárhasználati verseny, könyvtári foglalkozások, Dorottya-napi versenyek, olvasást népszerűsítő foglalkozások.

Együttműködés a kollégákkal:

Az 1-4. osztályok osztálytanítóival és az 5-8. osztályok osztályfőnökeivel a tankönyvek kiosztásában, visszagyűjtésében, az évközi könyvtári programok szervezésében. A könyvtári órák ütemezésének megbeszélése havonta a tanítókkal, szaktanárokkal illetve osztályfőnökökkel.

Szeptember

- • A használt könyvek előkészítése, osztályok, tantárgyak szerint

- • Tanulói névsorok, tankönyves táblázatok elkészítése

- • Új tankönyvek, kézikönyvek nyilvántartásba vétele

- • elhasználódott pecsétes tankönyvek selejtezése

- • A tanév végén vissza nem hozott könyvek és tankönyvek visszavétele

- • A népmese napja alkalmából műsor összeállítása, előadása

- • Mesemondó verseny meghirdetése, leporelló készítés meghirdetése a rajzosoknak

- • Statisztika elkészítése

Október

- • Az éves munkaterv elkészítése

- • Beiratkozások, tasakok elkészítése, mindenki új sorszámot kap

- • Könyvtárhasználati órák megkezdése, 8. évfolyam

- • Iskolai könyvtári világhónap rendezvényei: könyvtárhasználati verseny 5-6. évfolyam, Novák István kiállítás

- • A mesemondó versenyre könyvajánlások

- • Tankönyvi statisztika

November

- • Tankönyvi statisztika

- • Megrendelések, beérkezett dokumentumok feldolgozása- folyamatos

- • A mesemondó verseny megszervezése, lebonyolítása

- • A könyvtárhasználati órák tanítása

- • Könyvajánlások Télapóra, karácsonyra

- • Könyvtárhasználati szabályzat módosítása

December

- • Folyóirat megrendelések

- • Könyvtárhasználati órák- folyamatos

- • bábelőadás az alsó tagozatosoknak

- • Karácsonyi foglakozások

- • Szeretetről szóló filmvetítés a nagyoknak

Január

- • Könyvtárhasználati órák

- • Számítógépes kölcsönzéshez adatok bevitele- folyamatos

- • Dorottya- napi versenyek előkészítése, megszervezése, lebonyolítása

- • „Itt a farsang, áll a bál” versek, foglalkoztató füzetek ajánlása

Február

- • Tavaszi versmondó meghirdetése, könyvajánlások

- • Állományellenőrzés előkészítése

- • Állományellenőrzés

Március

- • Állományellenőrzés

Április

- • Tavaszi versmondó alsó tagozatosoknak szervezés, lebonyolítás

- • Jékely Zoltán Szavalóverseny felső tagozatosoknak

- • Könyvtárhasználati órák

Május

- • Jutalomkönyvek beszerzése

- • A kikölcsönzött könyvekről felszólítások készítése

- • Letétek visszavétele

- • Könyvajánlás nyárra

Június

- • Tankönyvek visszavétele, állapotuk ellenőrzése

- • Felszólítások elkészítése, átadások

5/b. sz. melléklet: 2011/2012 éves munkaterv

Szeptember

Október

A használt könyvek előkészítése, osztályok, tantárgyak szerint

Az éves munkaterv elkészítése

Tanulói névsorok, tankönyves táblázatok elkészítése

Beiratkozások, tasakok elkészítése, mindenki új sorszámot kap

Új tankönyvek, kézikönyvek nyilvántartásba vétele

Könyvtárhasználati órák megkezdése, 8. évfolyam

Elhasználódott pecsétes tankönyvek selejtezése

Iskolai könyvtári világhónap rendezvényei: könyvtárhasználati verseny 5-6. évfolyam, Novák István kiállítás

A tanév végén vissza nem hozott könyvek és tankönyvek visszavétele

A mesemondó versenyre könyvajánlások

A népmese napja alkalmából műsor összeállítása, előadása

Tankönyvi statisztika

Mesemondó verseny meghirdetése,
leporelló készítés meghirdetése a rajzosoknak

November

December

Tankönyvi statisztika

Folyóirat megrendelések

Megrendelések, beérkezett dokumentumok feldolgozása- folyamatos

Könyvtárhasználati órák- folyamatos

A mesemondó verseny megszervezése, lebonyolítása

Bábelőadás az alsó tagozatosoknak

A könyvtárhasználati órák tanítása

Karácsonyi foglakozások

Könyvajánlások Télapóra, karácsonyra

Szeretetről szóló filmvetítés a nagyoknak

Könyvtárhasználati szabályzat módosítása

Január

Február

Könyvtárhasználati órák

Tavaszi versmondó meghirdetése, könyvajánlások

Számítógépes kölcsönzéshez adatok bevitele- folyamatos

Állományellenőrzés előkészítése

Dorottya- napi versenyek előkészítése, megszervezése, lebonyolítása

Állományellenőrzés

„Itt a farsang, áll a bál” versek, foglalkoztató füzetek ajánlása

Március

Április

Állományellenőrzés

Tavaszi versmondó alsó tagozatosoknak szervezés, lebonyolítás

Jékely Zoltán Szavalóverseny felső tagozatosoknak

Könyvtárhasználati órák

Május

Június

Jutalomkönyvek beszerzése

Tankönyvek visszavétele, állapotuk ellenőrzése

A kikölcsönzött könyvekről felszólítások készítése

Felszólítások elkészítése, átadások

Letétek visszavétele

Könyvajánlás nyárra

6. sz. melléklet: „Mesével kerek a világ” mesemondó verseny meghirdetése,
12. sz. melléklet: Versmondó verseny,
8. sz. melléklet: Jékely Zoltán szavalóverseny

7. sz. melléklet: Bábszínház az iskolai könyvtárban

A karácsonyi vásár előtt az egyik próbára elkísértem a barátnőmet, Enikőt. A bábszakkör tagjai már hosszú ideje készültek az előadásra, melyet Gáborné Papp Aranka tanító néni, rendezett. Meglepett, amikor azt láttam, hogy még az sem mindegy, hogyan kell fogni és mozgatni a bábokat, s mennyi mindenre kell figyelni egyszerre. A lányok kitartóan gyakoroltak. Aranka néni abban is segítette őket, hogy jól érthetően beszéljenek, szépen hangsúlyozzanak a gyönyörű, nagy, bordó függönyös paraván mögött.

Nemsokára elérkezett a bemutatók időpontja. December 6-án az első és második osztályosoknak, majd 2011. december 8-án a kíváncsi családtagoknak, osztálytársaknak, napközis diákoknak, tanító néniknek szólt a műsor.

Délután két órakor teljesen megtelt az iskolai könyvtárunk olvasóterme. A diákok, köztük én is, csendben vártuk, hogy kezdődjön a bábjáték. Kati, a történet szereplője nagyon szomorú volt, sírdogált, mert levelet írt Télapónak, de a szél kifújta a kezéből, s attól félt, hogy nem jut el a kérése a címzetthez. A segítőkész erdei állatok megsajnálták a bánatos kislányt, s azon tanakodtak, hogy mit tegyenek.” Jó dolog segíteni másokon!”- mondta a nyuszi, s közös összefogással eljuttatták a levelet Télapóhoz, aki mindenkit megajándékozott. A műsort Schroth Kinga furulyázása, a közös éneklés és a szép karácsonyi dallamok színesítették. A hallgatóság nagy tapssal jutalmazta a szereplőket. (Schroth Kinga, Kovács Regina 2.b, Kovács Gertrúd, Patonai Viki 3.c, Kovács Fanni, Ill Ninetta, Mácsai Viki 4.b, Horváth Enikő, Pataki Dorina, Somos Nóra 5.c)

Remélem, hogy legközelebb is ilyen szép, tanulságos bábjátékkal lepnek majd meg minket a bábszakkörösök. Köszönjük az előadást.

Szabó Csenge
5/c

9. sz. melléklet: 1. feladatlap

1. Hasonlítsd össze a címlap adatait a borítólap adataival. Mit nem találtál a borítólapon? (Ablak-Zsiráf Képes gyermeklexikon)

2. A címlap hátoldalán található kolofonból keresd meg a helyes válaszokat!

1. a) Ki a könyv szerkesztője?

2. b) Hányadik kiadású a te könyved?

3. c) Melyik városban található a Móra Ferenc Könyvkiadó?

4. d) Melyik nyomda készítette a könyvet?

3. Egészítsd ki!

A könyvet úgy teszem vissza a polcra, hogy a ............ nézzen kifelé.

Ugye te is szívesebben olvasol olyan könyveket, amelyeket színes képek, rajzok vagy fotók díszítenek? A könyvben szereplő képek, rajzok, fotók neve idegen szóval illusztráció. Készítőjük elnevezése: illusztrátor. A könyvek címlapjának hátoldalán megtalálod az illusztrációk készítőjének a nevét.

4. Keress a könyvtárban olyan mesekönyveket, amelyekben rajzok, képek találhatók! Írd le a szerző nevét, a könyv címét és az illusztrátor nevét!

- • Szerző: ............

- • Cím: ............

- • Illusztrátor: ............

- • Hf. : ............

- • Szerző: ............

- • Cím: ............

- • Illusztrátor: ............

10. sz. melléklet: 2. feladatlap

11. sz. melléklet: 3. feladatlap

13/c. sz. melléklet: Dorottya nap: Készítsünk őrjegyet! rajzverseny,
13/a. sz. melléklet: Dorottya nap: meseleporelló készítés,
13/b. sz. melléklet: Dorottya nap: Ki tud többet Kanizsai Dorottyáról? c. vetélkedő

14/a. sz. melléklet: Iskolai Könyvtári Világhónap: Novák István kiállítás,
14/b. sz. melléklet: Iskolai Könyvtári Világhónap: Könyvtárhasználati verseny

15. sz. melléklet: Karácsonyi könyvajánló

Kedves Kollegák, Gyerekek!

Az alábbi karácsonyi könyvekből válogathattok:

- • Hull a pelyhes.. (válogatás a legszebb Mikulás-versekből és dalokból)

- • Karácsonyi hagyományok a nagyvilágban

- • Kedvenc karácsonyi könyvem

- • Télapó itt van (versek)

- • Tészabó Júlia: Karácsony: magyar hagyományok

- • Tanácsok, ötletek, díszítések, ajándékok az ünnepi előkészületekhez:

- • Adventi ajándékkönyv (mese, játék, barkács)

- • Adventtől karácsonyig

- • Advent és karácsony (Hangulatteremtő díszítések)

- • Adventi koszorúk

- • Gyertyaöntés

- • Gyöngy-csodák: karácsonyi díszek

- • Karácsonyfadíszek gyöngyfűzéssel

- • Karácsonyi keresztszemes hímzések

- • Karácsonyi papírcsillagok

- • Karácsonyi papírhajtogatás

- • Karácsonyi ötletek (stílusos ajándékok és dekoratív ötletek)

- • Karácsonyi varázslatok

- • Karácsonyi varázslatok 2.

- • Készítsünk mézes sütit

- • Koszorúk minden alkalomra

- • A mi karácsonyfánk: Díszítések, ajándékok

- • Papírangyalkák és díszek

CD-k

- • Boldog karácsonyt! Németh Kristóf válogatásai kedvenc költőitől

- • Csengettyű, csengettyű..

- • Halász Judit válogatások

- • Örömünnep, szent karácsony

Jó készülődést! Várjuk együtt a karácsonyt!

Aranka néni

16. sz. melléklet Karácsonyi filmajánló

Kedves Kollégák!

A következő filmeket ajánlom karácsonyig megtekinteni a gyerekekkel:

Mary Poppins – zenés filmvígjáték (kb. 134 perc)

A gyarkorlatilag tökéletes Mary Poppins (Julie Andrews) társaságában még a házimunka is játéknak tűnik, és minden nap egy újabb izgalmas kalandot tartogat. Ráadásul az ő közelében felejthetetlen emberekkel ismerkedhetünk meg, élükön Berttel, a kéményseprővel (Dick Van Dyke)

Ki a télapó? – családi filmvígjáték (88 perc)

Ha karácsony a csodák ideje, idén a Télapónak (Leslie Nielsen) is szüksége van néhány különleges csodára. Peter Albright sem hitte volna, hogy a Télapó belepottyan egyenesen az ő életébe, pontosabban a kocsija elé. Az eséstől amnéziássá váló Mikulás nem tudja teljesíteni karácsonyi kötelességeit, így segíteni kell neki.

A Karácsony története – családi film (73 perc)

Sok száz évvel ezelőtt Lapföldön, a 7 éves Nikolas szülei és testvérei egy tragikus balesetben meghalnak. Az árván maradt fiú így senkire nem számíthatna, de a falubeliek megsajnálják, és elhatározzák, hogy szűkös lehetőségeik ellenére felnevelik őt, úgy hogy minden család befogadja egy évre. Nikolas hálából apró ajándékokat készít a többi gyereknek, amit karácsony este rak le a házaik elé…

Karácsonyi ének – animációs film Charles Dickens világhírű műve alapján (kb. 93 perc)

Scrooge (Jim Carrey) magának való, kapzsi és mogorva öregember. A mostani karácsonyi ünnepeket is ugyanúgy tölti, ahogy eddig: folyamatosan leteremti a hűséges ügyintézőjét és lelkes unokaöccsét. Karácsony napján azonban meglátogatja három szellem, akik magukkal viszik Scrooge-ot egy fantasztikus és tanulságos időutazásra…

Karácsonyi kutyabalhé – családi filmvígjáték (kb. 93 perc)

A Mikulás úgy érzi, hogy a világ összes gyerekéből kiveszett az ünnep szelleme, így aztán felkerekedik és elutazik New Yorkba. Igen ám, de egy baleset következtében az öreg hószakállú elveszíti az emlékezetét, és már csak hű kutyája, egy kedves kis árva és új barátja, Will segíthet ismét megtanítani a világot arra, hogy miről szól az igazi ünnep!

A szív bajnokai – családi film (123 perc)

Michael Oher nem igazán tudja, mi az a család, és még kevésbé tudja, mi az a sport. A hajléktalan tizenéves a memphisi utcákat és lakótelepeket ismeri. A tehetős Leigh Anne Tuohynak (Sandra Bullock) nem sok fogalma van a fiú világáról. Mégis találkozásukkal Michael otthonra lel, a Tuohy család pedig egy szeretett új fiúra és testvérre. Ez az igaz történet nemcsak annak a krónikája, hogy lett Michael az ameriakai futball csillaga, de a szereteté és az önzetlenségé is.

Szeretettel várlak Benneteket a könyvtárba, a délelőtti és délutáni órákban.

Aranka

17. sz. melléklet: Könyvajánló

18. sz. melléklet: Olvassunk Együtt! felhívás

19. sz. melléklet: Tavaszi versmondó verseny (2011. március 22., 3-4. évf.)

I. helyezett: Halbaksz Zsóka 3/b

II. helyezett: Sikabonyi Réka 3/b, Tanner Sára 3/a

III. helyezett: Faragó Fanni 3/a, Sörös Noémi 3/b

Különdíj: Boldizsár Bence 4/a

20. sz. melléklet: Meseillusztrációk

21. sz. melléklet: Tüskés Tibor vetélkedő

22-35. sz. melléklet: Gyerekrajzok