EMLÉKÜL
A FÉLSZÁZADOS MUNKÁSSÁGUKAT BETÖLTÖTT
SZAKTÁRSAK ÉS SZAKTÁRSNŐK
JUBILEUMÁRA

A M. KIR. ÁLLAMI NYOMDA SZEMÉLYZETE

EMLÉKFÜZET
9 SZAKTÁRSUNK ÉS 5 SZAKTÁRSNŐNK
50-60 ÉVES JUBILEUMA ALKALMÁBÓL.

A Tizennégyek ünnepére.

Futnak az évek, mint a csillagok. A kimért utat mindegyik bejárja. S lefut az év is, miként a csillag Az ismeretlen nagy, szürke homályba... De fut utána üstökös gyanánt Fénylő uszállyal az Emlékezés, S halott évekre ujra fényt derit A messzi multból visszaérkezés... Az emlékezés derüs sugarában A régi rossz is fénylőn integet S minden parányi régi könny, s öröm Fölmelegiti az öreg sziveket. A sziveket, amikben vér tüzelt És célokat hajtott a szem elé; A sziveket, amiket bánat vágott, Hogy néha majd megszakadtak belé! Régi szivek, most melegedjetek. Mögöttetek több, mint félszázad áll; Suta esztendők, robotos évek; Krajcárnyi bérek; születés, halál... Kezeteket tegyétek öletekbe, S dajkáljátok a fáradt kezeket - S vigyázzatok, hogy könny ne hulljon rájok - Messzi az ut, mely ide vezetett. A hosszu uton harc is volt elég: Kenyérért, gonddal, egy kis örömért; S az anyaggal, mely munkátok nyomában Széditő messzi, messziségbe ért... Emlék, hogy álljon a nagy stációnál - Fiatalok! Hajrá! Gyürkőzzetek! - Hordjátok össze órjás obeliszknek Az ólombetüket és a könyveket... Meglássátok a felhőkig fölér, Mit a Tizennégy eddig alkotott - "S cserébe ugyan mit kapott érte?" Erről ne szóljon most az ajkatok, - De irjátok föl lángoló betükkel Az emlékoszlop hatalmas falára: "Szabad legyen Gutenberg minden népe, S a Gondolatnak ne legyen határa!"

Szakasits Árpád

Szivünk meleg szeretetével köszöntünk benneteket öreg munkástársaink és munkástársnőink, kik immár ötven-hatvan esztendő óta munkálkodtok a szedőszekrény, a nyomógép és a könyvkötő-asztal mellett. Félszázad! Hatalmas határkő az életuton, amely mellett csak a kiválasztottak haladhatnak el. Ha gondolatban visszaszálltok a multba, bizonyára fel-felbukkannak az emlékezés távol ködéből kedves, ismerős arcok, azoké a munkástestvéreké, akik telve reménységgel és ifju lelkesedéssel Veletek együtt indultak neki a nagy utnak: az "Életnek", de utközben kidőltek a sorból. Ti kiválasztottjai a Gondviselésnek! Nektek megadatott, hogy aránylag jó egészségben és az öregség nyugodt derüjével haladhattok el a félszázadot jelző határkő mellett! Mindnyájan, kik a munkából a munkának élünk, jól tudjuk, hogy a megtett ut nem volt mindenütt egyenletesen sima. Mi, akik a Ti nyomdokaitokban ugyanezen az uton haladunk, tudjuk, hogy a Gond és a Megalkuvás az állandó utitársak és csak nagyon ritka esetben szegődik egyikünk-másikunk mellé a Szerencse, de mégis szent a munkás életutja, mert megszenteli azt a Veriték. Az élet nehéz küzdelmében sokszor elfogja az embert a csüggedés, amikor talán pillanatnyilag tehernek érzi a munkát, de éppen a Ti példátokból meritünk erőt a további küzdelemre, mert ez az ünnep megtanit bennünket arra, hogy a munka tisztességet és becsületet jelent. Minden, ami a földön szép és értékes, a munka eredménye. Munkátokkal vivtátok ki magatoknak embertársaitok tiszteletét és szeretetét. Veletek együtt hálát adunk a Mindenhatónak, hogy Benneteket hosszu élettel ajándékozott meg és őszintén kivánjuk, hogy éltetek hátralevő részét a legjobb erőben és egészségben töltsétek. Igaz testvéri szeretetünk és megbecsülésünk feledtesse a mult szenvedéseit és aranyozza be éltetek alkonyát.

> HERCSEK JÁNOS

> betüszedő, Neudek községben (Morvaország) 1848. évi február hó 1-én született. 1861-ben ment tanoncnak Emich Gusztáv nyomdájába. Felszabadulása után rövid ideig az Egyetemi nyomdában és Athenaeumban dolgozott. A m. kir. állami nyomdába 1869. május 24-én lépett be. Mint tördelő több éven át készitette az "Osztrák-Magyar Monarchia Irásban és Képben" cimü müvet. E nagyszabásu münek az 1912. évben történt befejezése után Ő Felsége a koronás ezüst érdemkereszttel tüntette ki.

> LIGETI JÓZSEF

> betüszedő, 1848. évi november hó 25-én Budapesten született. Tanoncéveit 1861-ben a Bagó Márton-féle nyomdában kezdte meg és 1865-ben szabadult fel Khór és Wein-nél. Ez utóbbi helyen dolgozott 1866-ig, amikor vándorutra kelt. Beutazta Ausztriát és Németországot, több vidéki városban dolgozott, majd 1869. visszatért Budapestre és egyideig a Bucsánszky-nyomdában dolgozott, 1869. évi október hó 10-ike óta pedig a magyar királyi állami nyomdában mint tördelő müködik.

> KAUL ÁGOSTON

> könyvkötő, 1851-ben született Budapesten. 1864. évi január hó 1-től 1869-ig tanonc volt. Tanoncéveinek kitöltése után 1871-ig Hornyánszky Viktornál dolgozott. 1871-ben vándorutra kelt és Grácban, majd Bécsben dolgozott. 1872- 1875-ig katonai szolgálatot teljesitett, 1876-1878-ban pedig édesatyja üzletében müködött. 1878-ban Gellért József udvari könyvkötészetében vállalt kondiciót, honnan 1885. évi május hó 18-án a m. kir. állami nyomda kötelékébe lépett, ahol mai nap is müködik.

> JUNG JÓZSEF

> könyvkötő, 1853. évi Január hó 3-án Budapesten született. Tanoncéveit 1866. évi március hó 4-én kezdte meg és 1870-ben történt felszabadulása után 1870-től 1872-ig Budapesten a Hirsch Károly-féle könyvkötészetben dolgozott. 1872. évben Bécsbe utazott és ott egy évig tartózkodott; ez idő alatt a Strelletz Rudolf cégnél, majd az osztrák császári és udvari államnyomda könyvkötészetében müködött. A m. kir. állami nyomdában 1873. október 6. óta megszakitás nélkül müködik.

> PONGRÁCZ KÁROLY

> gépmester, 1857. január 11-én Budapesten született. Iskoláinak elvégzése után, mint tanonc, 1871-ben a m. kir. állami nyomda kötelékébe lépett és azóta megszakitás nélkül itt müködik. Ünnepeltünk pályafutása egyedülálló, mert az eddig jubilált nyomdászok között - tudtunkkal - ő az egyetlen, aki egész életében, egyhuzamban, félszázadot meghaladó ideig egy munkaadónál dolgozott. Őt megkimélte a sors a munkanélküliségtől. Korát meghazudtoló fürgeséggel végzi munkáját mai nap is.

> BALOGH MIHÁLY

> könyvkötő, született 1858. évi január hó 20-án Budapesten. 1870. évi október hó 26-án tanoncnak ment és 1874-ben történt felszabadulása után 1875-ig Karsch könyvkötőnél, 1875. évi április hó 24-től 1879. évi február hó 16-ig pedig Kriszt György könyvkötészetében, 1886-ig Látár Györgynél, 1886-tól 1893-ig pedig Gelber József udvari könyvkötészetében dolgozott. A magyar kir. állami nyomda kötelékébe 1893. évi október hó 16-án lépett és azóta megszakitás nélkül itt müködik.

> SZATHMÁRY KÁLMÁN

> betüszedő, Hajduböszörményben született 1858-ban. Öt esztendős korában tifusz-betegség következtében elvesztette a hallását. Iskoláit a váci siketnéma-intézetben végezte és ugyanott az intézeti nyomdában kezdte tanulni a betüszedést is. Tanoncéveit az Athenaeumban fejezte be, ahol mint szedő 1879. szeptember végéig müködött. Hosszabb-rövidebb ideig több fővárosi nyomdában dolgozott. A m. kir. állami nyomda kötelékébe 1884. január 7-én lépett és itt müködik mai nap is.

> DOBROVSZKY LAJOS

> galvanoplasztikus, 1859. évi junius hó 5-én született Munkácson. 1871-ben fényképész-tanoncnak ment. Mint fiatal segéd vándorutra kelt, bejárta Ausztriát és Németországot. Bécsben egy uj iparág: a galvanoplasztika keltette fel figyelmét, amelyet a bécsi August-cégnél ki is tanult. Hazatérve végleg ez uj iparágnak szentelte tevékenységét. A felső ipariskolában és a Technológián éveken át előadó volt. 1885. évben a m. kir. állami nyomda kötelékébe lépett és mai nap is mint galvanoplasztikus müködik.

> GERŐ JÓZSEF

> betüszedő, 1860. évi november 5-én Noviban (Horvátország) született. Iskoláit Budapesten végezte. A betüszedést a Légrády Testvérek nyomdájában tanulta, ahová mint tanonc 1872-ben lépett be és felszabadulása után is mint szedő ott müködött 1881-ig. Ugyanezen év májusában az Egyetemi nyomdába, augusztus hó 1-én pedig a m. kir. állami nyomda kötelékébe lépett. 1895. novemberben kilépett, de néhány heti távollét után ismét elfoglalta helyét és mai nap is mint tördelő müködik.

> ÖZV. SZEILER LAJOSNÉ
> SZÜL. PUVE TERÉZIA

> könyvkötő-munkásnő, 1846-ban Ischlben (Felső-Ausztria) született. 1871. január 21-én mint tanulóleány lépett a m. kir. állami nyomda kötelékébe és azóta megszakitás nélkül itt dolgozik.

> ÖZV. KOCSIS ISTVÁNNÉ
> SZÜL. KNOTT ERZSÉBET

> könyvkötő-munkásnő, 1851-ben született Budapesten. A m. kir. állami nyomda. kötelékébe mint tanulóleány 1871. évben lépett és kisebb-nagyobb megszakitásokkal mai nap is itt dolgozik.

> SCHÄFFER LŐRINCNÉ
> SZÜL. MEHLBECK TERÉZ

> berakónő, 1852-ben született Budapesten. 1867-től 1869-ig az Egyetemi nyomdában dolgozott, honnan a m. kir. állami nyomda kötelékébe lépett és azóta megszakitás nélkül itt dolgozik.

> ÖZV. BOBROVSZKY JÓZSEFNÉ
> SZÜL. RUPPEK ANNA

> berakónő, született 1858. április 7-én Budapesten. A m. kir. állami nyomdába 1872-ben lépett be. Rövid ideig a Hornyánszky-, majd az Egyetemi nyomdában, 1895. óta pedig ismét itt dolgozik.

> MENNER ANNA

> könyvkötő-munkásnő, 1859. évi május hó 24-én született Budapesten. 1873. évi julius hó 28-án mint könyvkötő tanulóleány lépett a magyar királyi állami nyomda kötelékébe és azóta minden megszakitás nélkül a mai nap is itt dolgozik.

A füzetben közölt életrajzi adatokon kivül meg kell még emlékeznünk egyik-másik szaktársunk közéleti tevékenységéről is: LIGETI JÓZSEF szaktársunk a Segélyző-Egyesületnek választmányi tagja és jegyzője, valamint alapitó-tagja volt a budai nyomdászok Önképző-körének, amely 1870-ben a pesti Önképző-körrel egyesült. Alapitó-tagja és ugyszólván életrekeltője volt a "Budapesti Typographia Dalkörnek", amelynek 50 éven át elnöke, majd jegyzője, másodkarmestere, de mindenkor legbuzgóbb müködő tagja és vezére volt. Ugyancsak megalapitója és lelkes müködő tagja volt a "Typographia Dalkör" kebelében megalakult első nyomdász-zenekarnak is. - HERCSEK JÁNOS szaktársunk a Segélyző-Egyesületnek választmányi tagja és a Hitelszövetkezetnek hosszu ideig ellenőrző-bizottsági tagja volt. LIGETI-vel együtt megalapitója volt a "Budapesti Typographia Dalkörnek" és nemcsak mint énekes, hanem mint pénztárnok, majd mint ellenőr évtizedeken át müködött. Ők ketten sokat fáradoztak azon, hogy a budai nyomdászokat a "Typographia" dalkörben tömöritsék és a dalkörnek legszebb sikerei az ő nevükhöz füződnek. - DOBROVSZKY LAJOS galvanoplasztikus szaktársunk a felső ipariskolában éveken át a galvanoplasztikát adta elő. Megalapitója és éveken át elnöke volt a "Magyarországi Munkások Rokkant- és Nyugdij-Egylete" budai fiókjának, továbbá igazgatósági tagja a Kerületi Munkásbiztositó Pénztárnak. Számos közhasznu intézménynek ma is vezető tagja. F. évi augusztus 1-én m. kir. állami nyomdai tisztviselővé neveztetett ki. - Mielőtt ez emlékfüzetet lezárnánk, el nem mulaszthatjuk köszönetet mondani mindazoknak, akik velünk együtt buzgólkodtak, hogy jubiláns szaktársaink és szaktársnőinknek egy felejthetetlen napot szerezzünk. - Hálás köszönetünket nyilvánitjuk a m. kir. állami nyomda tekintetes igazgatóságának a szükséges nyomtatványok dijtalan elkészittetéseért, valamint az Első Magyar Papiripar r.-t.-nak és Goldzieher-cégnek az ajándékképen szállitott papirosokért. Végül köszönet a nyomdai tisztviselő uraknak szives támogatásukért. És köszönet mindnyájatoknak szaktársaink és szaktársnőink, kik szives megjelenésiekkel a szaktársi szeretet és nyomdász-szolidaritás szép és felejthetetlen ünnepévé avattátok a mai napot. - Budapest, 1922. évi szeptember hó 30-án.

A MAGYAR KIRÁLYI ÁLLAMI NYOMDA SZEMÉLYZETE.

A MAGYAR KIRÁLYI ÁLLAMI NYOMDA SZEMÉLYZETE:

Almási Róza Ambrus Elekné Andrekovits Antalné Andrekovits Etel Argalás Mária Arold Anna Ádám Géza Babai Józsefné özv. Bajnai Rókus ifj. Bajnai Rókusné Balázs Gábor Balázs Imréné Barabás György Baranyi Sándorné Barát Károly Bartoschek Márta Bär Ernő Beigel Henrik Belosánszky Ella Benedek András Berghammer Mária Béres Károlyné Bika Géza Biró Margit Blacha Ferencné Bodnár Margit Bonyai Gyula Borgula Sándor Borsos Ferencné Breinbach Vilmosné özv. Bujka Flóriánné özv. Buksa Hermin Büky József Czelba Róza Czimeres Károlyné özv. Czirbusz Bertalan Czrenner Irma Cseh Erzsébet Csipka Károly Csurgó János Deutsch Etel Deutsch Rezső Décsy Dezső Disztinger Imréné Dobrovolny Károly Dobrovszky Lajos ifj. Drabek Jánosné özv. Draschitz Ferenc Dubitzky István Dukó István Egry Lajos Egry Zoltán Eisler Mihály Endlich József Erneszt Gábor Farkas Mária Farkas Rózsi Filip Kálmán Filip Károlyné Fleith Gusztáv Fleith Irma Forgács Ferenc Földi János Fölsinger Gézáné Franz Viktor Fritz Mária Fröhlich Józsefné Fuchs Lipótné Furták Edéné Furták Róza Furták Teréz Fux Mária Gabriel Jánosné Gabriel Tamás Galaba Károlyné Gálcsik József Gáll József Gazdag Lászlóné Gembala Ilona Gembala Zsuzsánna Gerő István Gerő Vilma Gerstl Friderika Ginter József Goldschmiedt J.-né özv. Gombai Gyula Götz Mária Gulyás Elemér Gunesch János Gyurcsa Teréz Haberler Antal Haberler Magdolna Hahn Erzsébet Hajdó Dénes Hajnal Albert Hajszán Julia Halász Sándorné Halva Anna Halva József Hammer Vilmos Hampl Ferenc Haura Tibor Havas Dániel Härtl Ferenc Härtlein Matild Hemli János Heuszler Teréz Hirsch Borbála Hirsch Jozefa Hirsch Katalin Hirsch Margit Hirsch Teréz Hochwir E. Győző Hofbauer Imréné Hofferr Erzsébet Hoffher Ferencné Holley Anna Holley Frigyesné Holzspach Erzsi Holzspach Katalin Holzspach Magdolna Horváth Istvánné Horváth Juliska Horváth Károly Horváth Mihályné Horváth Sándor II. Huber János Hutter Irma Illés Domokos Jaks Rezső Jelinek Krausz Jozefa Jekel Margit | Juhász Sándor Kalapács Katalin Kántor Mária Károlyi Imre Kárpáti Béla Kellő Miklós Kéner Ferenc Kicher Lászlóné Kiss Árpád Kiss Emilia Kiss János I. Kiss János IV. Kiss Jánosné özv. Klausz Nándorné Klein Irma Klein Vilmosné Knott Rezső Klimasz Mária Klitsch Imre Klopfer Ferenc Kluták Erzsébet Kolkoff Lénárd Kolmár György Konecsny Józsa Koržinek Franciska Kovács Etel Kovács Jenő Kovács Józsefné Koza Róza Köpeci Nagy Irma Köpeci Nagy Sándor Köppel Józsa Krausel Hermin Krepp János Krisztl Antal Kroneraff István Kubát Ferenc Krucker Gizella Kržebek Auguszta Kubesch Katalin Kunst Róza Kunstl Aranka Kutai Imre Kuttner András Küzdő Gyula Ladány Alajos Lapp Adél Lapp József Lauber József Lauterbach Mária László Jenő Leibl Gizella Lenhardt Anna Lenhardt Mária Lengyel Ilona Lettner József Leveszy Ferenc Leyerer Ferencné Lépes János Ligeti Sándor Lingsch Béláné Linimayer Anna Linimayer Ilona Lipták Gusztáv Lorenz János Mahner Ferenc Magyar György Major Ágoston Marosi János Martin István Martin Lajosné Matulai Teréz Matusz Rozália Matuska Györgyné Mayer Andrásné Mayer Anna Mayer Gusztáv Mayer Gyula Mayer Rezső Mayer Rudolfin Mayer Sándor Márkus István Márkus Istvánné Márkus Sándorné Meusel Kelemen Mészáros István Mézes Teréz Mihályfi János Mihálszky Amália Mihálszky Róza Mike Ignác Miklós Ferencné Miklóska Nándor Mikula Sándor Minkovics Károly Mireisz Mátyás Mitterszky Lajos Moharos Lajos Molnár Pál Moravcsik András Munka Lajosné Muzsik Ferenc Müller Mária Nádasi Miksa Nagy Ferenc Nagy Gusztáv Nagy László Nagy Kanász Simon Nedics János Németh Erzsébet Németh Teréz Novák András Novák Andrásné Noviszedlák Jenőné Nyikos Ida Ollinger Gyuláné Opálka Lajos Paftsek Tivadar Paulini Alajosné Pavlik Anna Paxián Jánosné Payer József Pálok István Pecsics Gyuláné Pertl Irén Petz Rezső Petz Rezsőné Pigler István Pintér Emilia Pippig Ágoston Piquet Róza Polgár Lajos | Pollacsek Lajos Polonyi Anna Jozefin Polonyi Mária Poreisz Paula Preczner Gyula Prihoda János Prohászka Tamásné Puppán Lőrincné Rákosi Vilmos Reck Vilmos Reisz Mátyás Répás Sándorka Riboss József Ricci Károlyné Richter Mária Riesz Antal II. Riesz József Ritter Teréz Rohmi Andrásné Rohrbeck Istvánné Roth Lajos Rothammer Gizella Röszler Gizella Ruppek Erzsébet Ruthensdorfer Jánosné Rozovics Tamás Sándor Mihály I. Sarbach János Sarbach József Sarbach Józsefné Scheftsik Ferenc Scheiring Borbála Schiffner Lajos Schildberger Elek Schinogl Istvánné Schneider Mária Schmidt Márton Schnierer Janka Schön József Schraut Paula Schultz Paula Schwarcz Stefánia Schwanicke János Schweitzer Mariska Schumy Rezső Schumy Károlyné Scultéty Béla Seprős György Simoradik Pálné Siró Ferencné Sós István Spevák Mária Spoutil Vince Stahovits Mária Staub Béláné Steidl Antalné Steiner Nándor Steinfeld Jenő Stifl Anna Stimákovics Jánosné Stoffer Franciska Straszner Ferenc Strein Józsefné Strein Mária Strombach Erzsébet Stuchlich Teréz Sturm Richárd Svecz Béla Szabó Erzsébet Szabó Károly Szabó Rezső Szabó Sarolta Karolin Szalánczy Aladár Szatmáry Kálmán II. Szász Ferenc Szehr Ferencné Szegedi Margit Szenczi István Székács Mária Szijártó Katalin Szijj Vincéné Szilveszter Dénes Szkalka Erzsébet Sztanek Ferenc Sztarek János Szuhodovszky Rezső Szunyog Margit Tábori József Tagwerkshoffer Amália Tagwerkshoffer Istvánné Talviezer Gizella Éva Tarnóczy Eszter Tarnóczy Ilona Tarnóczy János Tauer Ferencné özv. Theisz János Till Lajosné Tiszekker Teréz Tomacsik Lajos Tóth Antal Tóth Antalné Tóth Margit Tóth Miklós István Turczer Katica Türbeck Rezsőné Udvarhelyi Károly Ujlaky Irma Urbán Lajosné Uszléber Sándor Vaczula Károlyné Vagyóczky Mária Varga Sándor Verebes Erzsébet Verebes Julianna Vojacsek Erzsébet Wagner Ferenc Wagner Frigyes Walter Antalné Walter Mária Walter Teréz Wanka Rezsőné Wasserab Borbála Weckermann Teréz Wendl Karolin Werfl Margit Witthalm Gézáné Witzelsberger Anna Witzelsberger Borbála Witzelsberger Magda Wührl István Würth Ödön Zámecsnyik Márton