A gimnazisták felekezeti összetétele

Az első táblázat azt mutatja, hogy a középiskolai diákok körében az egyes felekezetek hány százalékot tesznek ki. E táblázat azt mutatja, hogy a felekezetek hagyományos erősorrendjével ellentétben a római katolikusok után a második legerősebb csoport, a leendő iskolázott középosztálynak egyötödét kitevő izraelita népesség.

1. táblázat

A gimnáziumok tanulóinak felekezeti összetétele

Római Görög Görög- Evangé- Refor- Unitárius Izraelita

katolikus katolikus keleti likus mátus

1881-1885 45,11 5,01 5,09 11,05 15,22 0,87 17,68

1886-1890 46,26 4,9 5,5 10,97 15,03 0,79 16,46

1891-1895 44,18 4,57 5,3 10,35 14,05 0,73 20,82

1896-1900 43,34 4,32 5,13 9,97 14,26 0,79 22,2

A második táblázat viszont azt mutatja, hogy a korcsoporthoz viszonyított arányban melyik felekezet milyen mértékig felülreprezentált a középiskolai diákság körében.

2. táblázat

Az egyes felekezetek felülreprezentációjának mértéke
a gimnáziumi tanulók sorában a századvégen

Római Görög Görög- Evangé- Refor- Unitárius Izraelita

katolikus katolikus keleti likus mátus

1891-1895 0,9 0,4 0,4 1,3 1 1,9 4,2

1896-1900 0,9 0,4 0,4 1,3 1 2 4,5

(Statisztikai évkönyvek alapján végzett saját számítások)

A felülreprezentáció, a túliskolázás tehát nemcsak hogy kimutatható az izraelita, unitárius és evangélikus népességnél, de ennek mértéke - még a két utolsó öt év átlaga között is - az izraeliták és unitáriusok között tovább nőtt. Némileg az egyéb iskolatípusok adatai is érintik a felülreprezentáció mértékét. A századfordulón az 5269 felsőkereskedelmis fele izraelita. (M. stat. évk.: 1901:141), a tanítóképzés viszont - hétezres nagyságrendben - leginkább a leendő népiskolai piachoz alkalmazkodik.

Mint a magyarországi középiskolázás központját, külön érdemes vizsgálnunk Budapestet. Ráadásul itt módunk van a Trianon előtti és utáni adatok összevetésére is. Az alábbi adatok - zömében Karády adatai - azt mutatják, hogy az egyes felekezetekhez tartozó tanulók nem a felekezetek arányában, hanem felül-, illetve alulreprezentáltan vesznek részt a középiskolában. Az izraeliták felülreprezentációja az 1880-as csúcs után csökkenni kezd, de igazi hanyatlás - előbb az antiszemita közhangulat, majd a zsidótörvény következtében - csak az 1930-as és 1941-es időpontban figyelhető meg. Az evangélikus népesség végig felülreprezentált, Trianon után át is veszi a vezető szerepet. A nagyarányú református bevándorlás kezdetétől, 1880-tól a reformátusok és a katolikusok alulreprezentációja között nincsen különbség. Ez a számszerű hasonlóság azonban jelentős különbséget takar: azt ugyanis, hogy a reformátusok elsöprő többségükben magyar anyanyelvűek, a katolikus közösség viszont megoszlik a nyilvánvalóan iskolázatlanabb szlovák, a magyar és az iskolázottabb német al-aggregáció között.

3. táblázat

Az egyes felekezetek felülreprezentációja a budapesti gimnáziumi tanulók körében

1872- 1880- 1890- 1900- 1910- 1920- 1930- 1941-

ben ban ben ban ben ban ban ben

Római katolikus 0,798 0,694 0,731 0,69 0,734 0,784 0,879 0,965

Evangélikus 1,439 1,202 1,368 1,353 1,312 1,373 1,457 1,331

Reformátusok 1,155 0,883 0,806 0,721 0,711 0,763 0,946 0,919

Izraelita 1,486 1,934 1,732 1,296 1,655 1,523 1,285 1,162

(Bp. székesfőváros statisztikai közleményei 53. k. és az 1931-es, 1942-es statisztikai évkönyvből végzett saját számítások - az 1872‑es adat becsült.)