Véleményem szerint, ha ez szerepet játszott is, ekkora különbség létrehozásában nem csupán ez, hanem ennek fordítottja is közrejátszhatott, vagyis az, hogy vidéken az emberek jobban függtek a helyi társadalomtól. Azaz nem egyszerűen a "hittan beíratás elmaradásának" húzóerői voltak jelentősebbek Budapesten, hanem a "hittanra való beíratás" motivációi voltak erősebbek vidéken.

Az 1939-es, 1945-ös, illetve 1947-es többpárti, titkos választások egyaránt azt mutatják, hogy Budapesten a "keresztény" hívószóval fellépő pártok mindig gyengébbek voltak, mint vidéken. Ugyanezt támasztja alá, hogy Budapesten a harmincas-negyvenes években a megfelelő azonos felekezetű kínálat ellenére, sokkal többen küldték felekezeti szempontból közömbös, vagy éppen más felekezetű iskolába gyerekeiket, sokkal többen kötöttek vegyes házasságokat. A korabeli felmérések és a visszatekintő felmérések egyaránt sokkal alacsonyabb templomlátogatási gyakoriságról számolnak be Budapesten, mint vidéken.

A motivációk közül Budapesten hiányzik a helyi közösség ereje is. Vidéken sok faluban egyetlen iskola van, mindenki oda járatja gyerekét, az emberek figyelemmel kísérik egymás szokásait. Ráadásul a falusi általános iskola a közvetlen közelmúltban még felekezeti iskola volt, az ottani tanító - aki az új rendszerben is ott maradt - felekezeti alkalmazott volt. (Magyarországon 1938 óta nem volt tanítói munkanélküliség. A lakosság tehát nyugodtan feltételezhette, hogy amelyik tanítónak nagyon nem tetszett a fenntartó egyház "kelleténél erősebb" befolyása az iskolában, az nyugodtan állást változtathatott.) Épp ezért az 1950-51-es különbséget még a szekularizáció és az adminisztratív erőszak együttes hatásának tekinthetjük.

Az 1950 őszén átfogóan kibontakozott hittanellenes politikai gyakorlat után azonban a zuhanás óriási, az 1951-es jelentkezések eredményeképpen országosan már csak 26,4%, Budapesten mindössze 1,8% jár hittanra az általános iskolások közül. (Izsák: 1985:457) (A budapestiek harmada ezután még ebből is lemorzsolódik) (Források: 50) Budapesten 1952-53-ban a hittanos diákok a tanulólétszám 1,5%-át tették ki. Az antiklerikális nyomás eredményeképpen azonban ez az 1953-54-es beíratás idejére egynegyedére (!) csökkent. Az 1953-ban (a Nagy Imre-kormány hivatalba lépése előtt) megtartott hittanbeíratásokon mindössze 665 főt regisztráltak Budapesten, ahol 175 ezer általános iskolás volt. Ha ez igaz, akkor fél százalék alá csökkent a hittanra beíratottak aránya. Az országos átlag viszont 13% volt.

Az iskolai hitoktatás visszaszorítására válaszul egyre fontosabbá vált a templomi oktatás. 1952/53-ban Budapesten csak 4144 elsőáldozó volt, 1953-54-ben már 7776. Miközben az iskolai hittanosok száma Budapesten néhány száz-, vagy párezres nagyságrendű volt, addig a "különböző vallási formákba", a referens statisztikai kimutatása szerint 37 202 főt vontak be. A zuhanás országosan is, Budapesten is egyértelműen egyfelől a politikai kényszer, másfelől egy társadalmi tapasztalat, harmadrészt adminisztratív beavatkozás jele.

xxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxx

A fenti idézet forrása: Nagy Péter Tibor JÁRSZALAG ÉS ARÉNA Egyház és állam az oktatáspolitika erőterében a 19. és 20. századi Magyarországon Az Új Mandátum Könyvkiadónál (Budapest, 2000) megjelent kötet szerzői változata. Aki a fenti szöveg pontos kontextusára (és idézhető oldalszámára) kíváncsi, keressen rá itt: (http://mek.oszk.hu/13400/13461/13461.pdf)

E kötet alapján készült - elsősorban elektronikus felhasználásra - a "Vallásszociológiai szöveggyűjtemény - 1" c. kiadvány, WJLF, Budapest, ISBN 978-963-9744-29-5. A projekt lényege, hogy az internetes keresőmotorok munkáját megkönnyítendő olyan öt-öt bekezdésből álló szövegdarabokat hozunk létre, melyek lehetővé teszik, hogy a felhasználó az általa keresett szavak egyidejű előfordulására keressen egy-egy konkrét könyvrészletben. A könyv feldarabolása mechanikus. Elkerülendő, hogy logikailag összetartozó bekezdések külön file-ba kerüljenek, s ezért elkerüljék a keresést, átfedő technikát alkalmazunk, így minden bekezdés kétszer kerül az adattárba.

18-00-10.htm