Az alsó-középfokú iskolázottság a nemzetiségi csoportokban

Ahogy az alfabetizáció kérdéskörében is, itt is indokolt, hogy a felekezeti megosztottság mellett a nemzetiségi egyenlőtlenségekről is szóljunk. Lássuk először is az iskolázottsági adatokat:

9. táblázat

A minimum négy középiskolai osztályt végzett férfiak aránya (ezrelékekben)
az egyes nemzetiségi csoportokban a középiskolába lépés számított időpontja szerint

60-69 éves 50-59 éves 40-49 éves 30-39 éves 20-29 éves

Iskolakezdés időpontja 1855 1865 1875 1885 1895

Magyar 68 84 104 118 123

Német 49 51 58 67 71

Szlovák 8 6 7 11 11

Román 16 13 15 21 23

Rutén 3 3 3 3 4

Horvát 13 14 25 29 37

Szerb 19 20 25 29 33

Egyéb 27 23 36 42 49

Összesen 46 54 68 80 84

2. grafikon

A legfontosabb megállapítás, ami azonnal szembetűnik, hogy amikor az alfabetizmusnál a magyarok és a németek hasonlóságát állapíthattuk meg, a németek még a századfordulón is "jobban álltak", ugyanakkor a középosztályosodás feltétele szempontjából a magyarok egyértelműen vezettek. A többi nemzetiség jelentős mértékben elmaradt a magyarságtól és a németségtől. Az alfabetizmus tekintetében a nemzetiségek elmaradása a Monarchia uralkodó nemzeteitől sokkal kisebb, mint a középiskolázásban való lemaradás. Ráadásul ennek az elmaradásnak a behozása is lényegesen lassúbb folyamat volt.

A horvátok és a szerbek iskolázási esélyei egyenletesen javultak. Az 1895 körül iskolát választó horvátok érzékelhették először, hogy helyzetük jobb a szerbekénél, s hogy tíz év alatt jobban javult iskoláztatási helyzetük, mint a korábbi évtizedekben. A románoknál és a szlovákoknál viszont az 1860-70-es évek szerény fejlődése után a nyolcvanas évek közepén belépő generáció érzékelhette a jelentős javulást. Ezután a növekedés a szlovákoknál megállt, a románoknál pedig a hatvanas-hetvenes évek növekedési ütemére esett vissza. A középosztályi léttől legtávolabb a rutének álltak. 1000, tizedik életévét betöltött rutén gyerek közül alig három lépett középiskolába, s az 1890-es évek közepére is csak eggyel nőtt ez a szám.

Ha az 1895 körül középiskolába lépett nemzedék tényleges esélyeiről akarunk szólni, akkor mindenképpen látnunk kell, hogy a szülők nemzedékéhez képest látványosan csökken a magyarok fölénye. Hiszen mialatt a magyar-román relációban a szülők nemzedékében még 6,4-szeres a középiskolázottsági különbség, a gyerekek nemzedékében már csak 5,34-szeres.