A felekezeti iskolák aránya

A községi, felekezeti, állami iskolák aránya az egyes korszakokban eltérően alakult. Az 1860-as évek végén létező mintegy 13 000 iskola elsöprő többsége felekezeti volt. A kilencvenes évek elejéig a felekezeti iskolák dominanciáját a községi iskolák létesítése puhította, ezután viszont az állami iskolák alapítása: 1914/15-re az állami iskolák száma már 3349 volt, a községi iskoláké 1159 - azaz a 15 038 iskola közel harminc százaléka már községi/állami tulajdonú. Ugyanakkor a tanulóknak csak tíz százaléka járt ezekbe az iskolákba. Trianonnal az iskolák száma 6438-ra csökkent, ebből 1054 volt állami és 696 községi tulajdonú, azaz Trianon lényegesen jobban érintette az állami iskolákat. Az igazi változás a korábbi időszakhoz képest, hogy ekkoriban már a tanulók több mint 36%-a ezekbe az iskolákba jár. A két világháború között megjelenik az "érdekeltségi iskola" típusa - összesen 19 ilyen jön létre. 1937/38-ra a 6899 iskolából 1287 volt állami, és 826 községi fenntartású, az utolsó békeévben tehát a nem felekezeti iskolák aránya ismét átlépte a harminc százalékot, az azokban tanulóké pedig a 38%-ot.