A kicsiny, rendkívül szekuláris unitárius felekezetet leszámítva szinte teljes körűnek mondható az egyházi szolgáltatás és a temetkezés igénybevétele: úgy tűnik, a nyilvánvalóan szekularizált - pl. templomba sosem járó, magát ateistának mondó, szociáldemokrata párttagként aktív politikai életet élő emberek egy része is igénybe veszi az egyházi temetést, illetve megkeresztelteti gyermekét. Az adatokból tehát legfeljebb azt a következtetést vonhatjuk le, hogy a közhiedelemmel ellentétben nem "teljes körű" a lefedettség.

Nehézkesebb következtetéseket levonni a vallásváltoztatásokból. Tény, hogy az 1919-1928-as időszakban áttért közel ötvenezer embernek csak 42,3%-a gyarapította a katolikus vallást, a nagy többség tehát a "szekularizáltabb" életfelfogással jobban összeegyeztethető felekezetek híveinek a számát gyarapította. Ugyanakkor az is igaz, hogy ebben az időszakban olyan kevesen lépnek ki a katolikus vallásból, hogy az áttérési mérlegben a katolikusok felülreprezentáltak. Mindebből szekularizációs következtetést levonni nem nagyon lehet, hiszen a vallásváltoztatás mögött sokféle világnézeti állapot húzódhat meg. (Mint ahogy sokféle politikai állapot is: az, hogy 1920-ban több mint tízszer annyi izraelita változtatott vallást, mint a következő évek egy-egy esztendejében, nyilvánvalóan azt mutatja, hogy nem pusztán a szekularizáció befolyásolja az efféle döntéseket.)

A felekezetből való kilépésben viszont a két nagy protestáns közösség erősen felülreprezentált, hiszen a kilépők 38%-a református és 25%-a evangélikus az 1919-1928-as időszakban.

Lényegesen érdekesebb eredményekre jutunk, ha a felnőttkori egyházi szolgáltatások igénybevételét vizsgáljuk. Ezek közül a vizsgált nemzedékre közvetlenül is kihat "idősebb testvérei" házasodása. A felekezeties nevelés hatékonyságát pedig jól mutatja, hogy a családtól való függetlenedés pillanatában igénybe vesz-e a fiatal egyházi szolgá latot. A közhiedelemmel ellentétben meglehetősen sokak kötöttek kizárólag polgári házasságot. (Fontos mérőeszköz lenne, de nincsen ehhez megfelelő adat, a házasságon kívüli kapcsolatok ill. együttélések felekezeti összetevőinek jelzése...)

Magyarországon a katolikusok között kötött házasságok 9,7%-ánál nem működött közre az egyház, a reformátusoknál 9,6%-nál, az evangélikusoknál 5%-nál. (Egy kicsiny felekezetnél kisebb a homogámia valószínűsége, tehát aki homogám, annál valószínűtlenebb a templom elkerülése.) Izraelita esküvői adatok nem állnak rendelkezésre. A vegyesházasságoknak viszont kb. 40%-át nem felekezeties módon kötötték. (Az adat azért becsült, mert izraelita adatok nem állnak rendelkezésre. Ha feltételezzük, hogy minden izraelita-keresztény vegyesházasságot rabbi előtt kötnek - ami kizárt, hiszen pl. a Zsidó Lexikon egyetlen ilyen házasságkötést tart nyilván a magyar zsidóság történetében -, ez az adat 36%-ra csökkenne. Ha feltételezzük, hogy egyet sem kötnek rabbi előtt, 44%-ra nő.) (M. stat. évk.: 1928:21) A vegyesházasságot kötő katolikus férfiak 57,8%-a, a reformátusoknak alig 32,3%-a vette igénybe az egyház házassági szolgáltatását. 1946-ból nincsenek ilyen adataink.

xxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxxx

A fenti idézet forrása: Nagy Péter Tibor JÁRSZALAG ÉS ARÉNA Egyház és állam az oktatáspolitika erőterében a 19. és 20. századi Magyarországon Az Új Mandátum Könyvkiadónál (Budapest, 2000) megjelent kötet szerzői változata. Aki a fenti szöveg pontos kontextusára (és idézhető oldalszámára) kíváncsi, keressen rá itt: (http://mek.oszk.hu/13400/13461/13461.pdf)

E kötet alapján készült - elsősorban elektronikus felhasználásra - a "Vallásszociológiai szöveggyűjtemény - 1" c. kiadvány, WJLF, Budapest, ISBN 978-963-9744-29-5. A projekt lényege, hogy az internetes keresőmotorok munkáját megkönnyítendő olyan öt-öt bekezdésből álló szövegdarabokat hozunk létre, melyek lehetővé teszik, hogy a felhasználó az általa keresett szavak egyidejű előfordulására keressen egy-egy konkrét könyvrészletben. A könyv feldarabolása mechanikus. Elkerülendő, hogy logikailag összetartozó bekezdések külön file-ba kerüljenek, s ezért elkerüljék a keresést, átfedő technikát alkalmazunk, így minden bekezdés kétszer kerül az adattárba.

14-40-19.htm