HUSZONÖT ESZTENDŐ
EGY NYOMDAI VÁLLALAT ÉLETÉBŐL

TOLNAI NYOMDAI MŰINTÉZET ÉS KIADÓVÁLLALAT R.-T.

Egészen kis kezdetből érkezett 25 éves jubileumához: a Tolnai Nyomdai Műintézet Lap- és Könyvkiadó vállalat, melyben a Tolnai Világlapja, A Bazár divatlap, a Tolnai Világlexikona, a Tolnai Világtörténelme és sok 100 mesekönyv és ifjusági irat, valamint regény jelenik meg és e saját kiadványokon kivül még óriási mennyiségű idegen nyomtatványt készit ügyfelei részére.
A vállalat e negyedszázados jubileumi alkalomból ezt a prospektust adja ki és bemutatja ipartelepét.
A vállalat ma részvénytársaság és büszkén dicsekedhet vele, hogy passzivái nincsenek s csak aktivákkal rendelkezik. Szerencsés összekötetései révén számottevő nyomdai munkát végzett amerikai és londoni cégeknek; továbbá egy tekintélyes hollandi céggel komoly tárgyalásokat folytat abban az irányban, hogy évenként több millió regényt állitson elő francia, angol és spanyol nyelven, mely regényeket aztán Hollandiából küldenék szét a világ minden tájékára a vasuti árusitás és a könyvkereskedelem részére.
50.000 könyvkereskedő, 75.000 ujságárus terjesztené ezeket a könyveket, amelyeket sokkal olcsóbban állithatja elő a Tolnai nyomdai műintézete, mint a jóvalutáju országok könyvnyomdái.
Budapest, 1923 október 15.

Előcsarnok

Ebben a prospektusban a Tolnai Nyomdai Műintézet és Kiadó Vállalat R.-T. berendezését mutatja be huszonötéves fennállása alkalmából.
A vállalat tulajdonát képezi többek között négy ingatlan: a Dohány-ucca 10. és Sip-utca 10-es számu átjáró ház 1000 □-öl terjedelemben, mely két, kétemeletes és egy háromemeletes épületből áll. Közvetlen mellette, Dohány-ucca 12-14. szám alatt van a két vasbetonból épült ötemeletes nyomda és kiadóvállalat palotája.
A berendezés modern nyomdából, műterem- és egy könyvkötészeti felszerelésből, és villanytelepből áll. A vállalat tulajdonát képezi több száz kiadvány, Tolnai Világlapja, Tolnai Világlexikona, Tolnai Világtörténelme és a Bazár divatlap és mintegy hatvan vaggon kész és félig kész ifjusági irat, mese- és képeskönyv. Intézetünk egy részét képekben nem mutathatjuk be, miután technikai nehézségek miatt fényképezésre nem alkalmas, de az itt bemutatott képek is kellőképen tájékoztatnak.

Tolnai Nyomdai Müintézet és Kiadóvállalat R.-T. Dohány-utca 12. ötemeletes palotájának homlokzata. 
Az épület ugy van alkotva, hogy az ucca felől látható a nyomda működése, éspedig az öt illusztrációs 
rotációs gép, köztük három gép ugy van alkotva, hogy 80 oldalt képező képeslapot egyszerre nyom, 
vág, hajtogat és fűz óránként 4000 példányban.

Tolnai Nyomdai Műintézet és Kiadóvállalat R.-T. Dohány-ucca 10-es számu ház homlokzata. 
Ennek a háznak az udvari helyiségeit és pincéit a vállalat kiadványai foglalják el.

Tolnai Nyomdai Műintézet és Kiadóvállalat R.-T. Sip-utca 10-es számu házának homlokzata. Itt folytatódnak 
a könyvkiadó vállalat raktárai, melyek körülbelül 400 négyzetméternyi területen vannak elhelyezve.

Expedició és kiadóhivatal.
Ezek a helyiségek igen fontos részét képezik az üzemnek, amennyiben itt fut össze az egész expedició és adminisztráció. A Tolnai Világlapja és a Bazár divatlap megjelenése napján hangyaboly módjára folyik a munka pontos felosztással. Innen expediálják a vállalat kiadásában megjelenő sok száz ifjusági iratot, mese- és képeskönyvet, Tolnai Világlexikonát és Tolnai Világtörténelmét.

Részlet a kiadóhivatalból, ahol 300 személy dolgozhat. Könyvosztály és expedició, ahol a csomagokat szállitásra 
kikészitik. Három hatalmas lift hozza ide a nyomdából és a könyvkötészetből az expediálandó anyagot.

Részletkép a kiadóhivatalból.

Tizezer betű egy óra alatt:
A gépszedő-teremben, mely a szedőteremmel kapcsolatos, vannak elhelyezve a „Lynotipe”, valamint a „Monotype” berendezésü szedőgépek. Két gép együttesen tizezer kész betüt állit elő óránként.
Az itten felemlitett „Linotype” soröntő, valamint „Monotype” egyes betűket öntő gép naponkénti munkateljesitménye körülbelül husz kéziszedő munkájának felel meg. A „Linotype” szedőgépeken különböző formáju betűk állithatók elő. A gépek komplikált és szellemes szerkezete a laikus szemében bizonyos csodát keltő.
A „Linotype” alakja irógépszerü. Egy légszesszel fűtött üstben van az olvasztott ólom, melyből a gép táplálkozik és szerkezeténél fogva ugy állitja elő az öntött sorokat.
Mikor ezeket a szedőgépeket először helyezték üzembe, a szedőmunkások a kéziszedés alkonyát látták. Nagy tévedés volt ez, mert később a gyakorlatban rájöttek, hogy nagyon sok munka van, amit gépen nem lehet szedni. Ha a látogató belép, feltünik neki egy sajátságos állandó csörgés, ezt a betü-matrica idézi elő, amidőn a betü-kanálisba esik. A hőséget és a rossz levegőt, amit az olvasztott ólom-kazán okoz, külön csövek vezetik ki. Szüntelenül dolgoznak ezek a gépek és szállitják a kész szedési munkákat, melyek a kijavitás után a nyomdagépbe lesznek elhelyezve nyomtatás céljából.

Részletek a szedőteremből, amely a félemeleten világos, egészséges utcai helyiségeket foglal el.

Részletkép a szedőgépekről

Tolnai Nyomdai Műintézet és Kiadóvállalat R.-T. ötemeletes palotájának homlokzata. 
Alagsor: Nyomda, villanytelep, fűtőberendezés, papirraktár. Földszint: Üzlethelyiségek. 
Magasföldszint: Kiadóhivatal és expedició. Félemelet: Könyvkötészet és szedőterem. 
I. emelet: Szerkesztőségi szobák, irodák és tisztviselő-lakások. 
V. emelet: Műtermek és manzárd-helyiségek.

Könyvkötészet.
A háboru első éveiben Budapesten megtartott könyvkiadói kongresszuson megjelentek többek között Európa legnagyobb kiadóvállalatainak képviselői, igy a berlini Ullstein cég feje Brockhaus és dr. Reclam Lipcséből, továbbá Londonból az Enciclopédia Britanica kiadója. Ez a társaság felkereste a Tolnai Világlapja üzemét is és mikor meghallották, hogy a vállalat Tolnai Világlexikonát, ezt a hatalmas művet 1 korona 90 fillérért adta előfizetőinek kedvezményül, Brockhaus méltatlankodott a hallatlan olcsó ár miatt. Arra a kijelentésre, hogy a mű egyes kötetei 110.000 példányban jelentek meg, az urak mind hihetetlenül csóválták fejüket és a londoni kiadócég feje kijelentette, hogy ilyen példányszámot a világ egyetlen Lexikonja sem ért el, amit a többi kiadók is megerősitettek.

A könyvkötészeti aranyozóprések

A könyvkötészet helyiségeinek egy részlete

Műterem.
1909. évben dr. Mertens egy uj nyomdai eljárást mutatott be, a rézkarcszerü mélynyomást. Néhány évvel később a mélynyomás már egy sokkal jobb módszer szerint állittatott elő és az eddigi kivitelt tökéletesitette. Az egész világon Magyarország volt a negyedik állam, amely ezt a jogot megszerezte. Ezen eljárással készült mélynyomásu képek a rézkarc benyomását keltik. Ezért nevezik a németek „Kupferdruck Imitation”-nak.
Lássuk csak, hogy készülnek ezek a mélynyomások? Először a fényképek negativ és diapozitivját állitják elő, azután retusálják, végül a képet a szöveggel összeállitják. Ezt követi a másolópapirosok preparálása, mely művelet a kémiai és optikai törvényeknek van alávetve. Az igy preparált anyag egy rézhengerre lesz átvive és különféle vegyi-szerekkel rámaratva. A henger azután a mélynyomógépbe jön és megindul a nyomás.
„Tolnai Világlapja”, „A Bazár” és sok más illusztrált mű mélynyomásban lesznek előállitva, tekintve, hogy a clischék □ cm. 350 K, s igy olcsóbb a mélynyomás.

Részlet a műterem laboratoriumából.

Részlet a műteremből, ahol a rézkarc-munkák készülnek.

Tolnai Nyomdai Műintézet és Kiadóvállalat R.-T. Rotációs gépterem. 
Képünk öt illusztrációs rotációs gépet mutat be, mely az utcai alagsorban van elhelyezve. 
E gépek papirfogyasztása éjjel-nappali üzem mellett, napi két waggon.

Három körforgógép (rotációs) egybeépitve. Ez a gépcsoport 80 oldal képesujságot nyom, vág, 
fűz és hajtogat egyszerre és ezzel a munkamenettel 16 rendes ujságnyomógép és 40 ember munkáját végzi el. 
Az első teremben levő 5 illusztrációs körforgógép éjjel-nappali üzemben naponta 20 tonna papirt tud feldolgozni.

A vállalat villanytelepe, amely az egész üzemet hajtóerővel és világitással láthatja el.

A fűtőház, melyben egy gőzfejlesztő-készülék is van, a rotációs gépekben szaladó papiros nedvesitésére.