UTASÍTÁS

A’

M. ACADEMIAI KÖNYVTÁR’

TISZTVISELŐI’ SZÁMÁRA.

BUDÁN,
A’ MAGYAR KIRÁLYI EGYETEM BETŰIVEL.
1848.

Tudnivaló.
Az itt következő Utasítás az academiai könyvtári bizottmány’ meghagyásából alulirt által készíttetvén, ’s ugyane’ bizottmány, valamint a’ kis gyülés által is jóvá hagyatván, az az illetőknek, magok’ ahhoz tartása végett, hivatalosan kiadatni, azonkivül a’ tagok’ magánhasználatára sajtó alá is bocsáttatni rendeltetett.
Pesten, julius’ 3. 1848.
Toldy Ferencz
acad. titoknok.

KÖNYVTÁRI UTASÍTÁS.
I. Fejezet.
A’ m. academiai könyvtár rendeltetéséről.
1. §.
A’ magyar academia’ könyvtára főkép az intézet’ tagjai’ használatára van ugyan szánva; mindazonáltal a’ tudományos közönségnek is meg fog helybeni használat végett nyittatni, mihelyt lajstromainak állapotja azt megengedendi.

II. Fejezet.
Az academiai könyvtár’ alkatrészei ’s egymáshozi viszonyai.
2. §.
Az academiai könyvtár két fő részre oszlik:
1) A’ szorosan academiaira, melly egyes hazafiak’ ajándékaiból, az országos törvény’ rendeleténél fogva a’ kormány’ útján érkezett új nyomtatványokból, ’s az academia’ vásárlásaiból áll; ’s ehhez képest az academia’ bélyegét viseli;
2) A’ gróf Telekiek’ alapító ága által felajánlt könyvtárból, melly az alapítványlevél’ értelme szerint külön szekrényekben van felállítva.
3. §.
Kezelés és használás’ dolgában e’ két alkatrész ugyanazon elvek szerint kormányoztatik; egyedül a’ csere-ügyre nézve forogván fen külön, a’ magok’ helyén meghatározott, viszonyok (42. §.).

III. Fejezet
A’ könyvtár’ fentartásáról és biztosításáról.
4. §.
A’ könyvtári személyzet első, és soha szem elől nem tévesztendő gondja a’ könyvtár’ tartalmának elpusztulás, csorbulás, romlás és károsítás ellen biztosítása.
5. §.
Biztosság’ tekintetéből semminemű okért és ürügy alatt gyertyával a’ könyvteremekbe lépni nem szabad. Csak rendkivüli esetek szabadíthatnak fel e’ tilalom alól, ’s akkor a’ legnagyobb vigyázat ajánltatik.
6. §.
Tűzveszély’ alkalmával, akár a’ könyvtárépületben, akár annak közelében támadjon az, az egész személyzet rögtön megjelenik a’ könyvtárban, ’s ott czélirányos intézkedés- és tettleges hozzálátással a’ veszedelem és kár’ elfordítására vagy kisebbítésére minden lehetőt elkövetni köteles.
7. §.
A’ por és férgek a könyvtárak’ veszedelmes ellenségei közé tartoznak. Folytonos gondjok lészen tehát a’ könyvtárnokoknak arra, hogy az első, szorgalmas seprés és tisztogatás által eltávolittassék, úgy hogy minden könyv évenként legalább egyszer tisztogató kézbe kerüljön; az utóbbiak az e tekintetben czélirányosaknak talált szerek’ alkalmazása által kiirtassanak, az új kötésekre nézve pedig a’ könyvkötőnek czélszerű utasítása által a’ lehetségig megelőztessenek (L. a Toldalékot).
8. §.
A’ könyvek’ anyagi épentartásához tartozik a’ kötésekre szorgos ügyelés is. Mindenek előtt
a) puha azaz foszlány, vagy épen pőre kötés egyáltalában ne tűressék a’ könyvtárban: ezek nem csak a’ használás és tisztogatás, hanem visszatétel által is mind inkább romladoznak. Azért a’ csekélyebb becsü munkák, ha azok, mint péld. számos, a’ szélesb értelemben vett magyar irodalomhoz tartozók, el nem mellőztethetnek: úgy nevezett félkemény táblát nyerjenek, vászon háttal; ha a’ fűzetek aprók, kevés ívekből állók, több illyen egy kötetbe egyesíttessék, mi által nem csak fentartásuk biztosíttatik inkább, hanem a’ könyvtári kezelés is tetemesen könnyíttetik. E’ végre minden szakban illy Vegyesek’ Gyűjteményei kezdessenek, mellyeknek egyes kötetei csupán rokon tárgyakat foglaljanak magokban, ’s gyűjteményczímmel és kötetszámmal legyenek ellátva, hogy a’ lajstromokban reájok könnyű szerrel történhessék hivatkozás.
b) Ugyanezért fűzetekben és szállítványokban, bár kötve, megjelent folyó és más munkák minél elébb kemény táblájú kötetekbe egyesíttessenek.
c) A’ közép vastagságu kötetek szilárd kemény kötést, a’ gyakrabban kézben forgó, a’ maradandóbb becsű munkák, kivált ha e’ mellett vastagok és nagy rétüek, bőrkötést nyerjenek, és pedig tartósság’ tekintetéből vagy borju, vagy (a’ nehéz kötetek és az atlaszi rétek) bagarjából. Fa táblák és kecske- v. juhbőr jövendőre egyáltalában ki legyenek zárva.
d) A’ romladozó kötések’ tatarozása jókor eszközöltessék, nehogy utóbb a’ könyv’ belső részei szenvedjenek, ’s könnyű javítás helyett új kötésre legyen szükség.
e) Vannak olly állandó czikkei a’ sajtónak (péld. naptárak, egyházi névkönyvek, directoriumok, egyesületi tárgyak, jelentések stb), mellyeket czélirányosbnak látszik összekötés helyett tárczákban őrizni, mik szinte gyűjteményczímet és kötetszámot nyernek; e’ tárczák pedig úgy készüljenek, hogy tartalmok pornak kitéve ne legyen; tisztogatáskor pedig kinyittassanak és illően kirázassanak, nehogy molyfészkekké váljanak.
f) Az illy apróbb nyomtatványok, míg elégséges számra gyűlnének, hogy aztán vagy egyebekkel egy kötetbe, vagy egy tárczába foglaltassanak, ne rend nélkül összehányva, vagy összekötözve, hanem ideiglenesen szinte külön e’ czélra szánt tárczák- és szekrényekbe rendesen beiktatva tartassanak, hogy így az elszennyeződéstől, szakadozástól, elhányódástól megmentessenek, sőt szükség’ esetében könnyen meglelhetők és használhatók is legyenek.
g) Különös gond legyen az atlaszokra, abroszokra és nyomatott képekre is, mik szükség nélkül se össze ne köttessenek, se össze ne hajtogattassanak, és szinte alkalmatos tárczákban őrzendők; a’ nagyobb területű és becses lapok pedig vászonra felvonva iktattassanak be tárczáikba.
h) Eredeti oklevelek szinte alkalmatos tárczákban tartassanak, ’s mennyiben rajtok pecsétek is előfordulnának, azoknak épségben megőrzésére nagy gond legyen.
9. §.
A’ könyvtárnak szám szerint épségben tartása’ tekintetéből először is minden a’ könyvtár’ bármelly részéhez (l. 2. §.) tartozó könyvek, kéziratok, egyes abrosz-, rajz-, kép- és nyomtatott külön lapok, sőt az eredeti oklevelek is az academiai könyvtárbélyeggel, a’ Teleki-könyvtárhoz tartozók azonkivül a’ Teleki-bélyeggel is, a’ czímlap’ hátulján ’s a’ könyv’ végén, az eddig divatos módon, megjegyeztetnek.
10. §.
A’ könyves teremekbe senki semmiféle ürügy alatt, valamellyik könyvtárnok’ kiséretén kivül be ne bocsáttassék.
11. §.
Valamelly helytelenség’ előfordultával, akár elhordás- vagy csonkítás-, akár károsításból álljon az, a’ tettes nem csak azonnali visszaadásra vagy kárpótlásra szorítandó, hanem, ha a’ könyvtári személyzethez tartoznék, ’s a’ tett rosz hitet tanusítana, a’ kis gyülésnek feljelentendő, hogy kérdésre vonathassék, sőt a’ körülményhez képest bünhödjék is.
12. §.
A’ szoros rendtartás egyik eszköze a’ könyvkincs’ biztosításának, mert e’ nélkül az épségre felügyelés tetemesen nehezíttetik. E’ végre
a) minden könyv, használat után még az nap a’ maga állandó helyére visszateendő.
b) A’ kevesbbé szembe tünő helyeken is szint olly rend uralkodjék, mint egyebütt. A’ vagy még beiktatandó, vagy kiselejtelt könyvek is illő rendben, az utóbbiak külön jegyzékbe is iktatva, tartassanak.
13. §.
Fő eszköze az épségre ügyelhetésnek minden darabnak számtani helyhez-köttetése, ’s a’ felállítás’ rendét szorosan kimutató helylajstrom, melly leltárul és könyvtár-vizsgálati nélkülözhetlen kalaúzul szolgál. Szerkezetéről alább (az 57. §-ban) leszen szó.
14. §.
Szinte úgy teljes leltár vezettessék a’ könyvtárhoz tartozó minden ingó bútorról, mellynek párja a’ szolgánál is leszen; ’s szerinte évenként egyszer minden tárgy számon kérendő, a’ használhatlanná vált tárgyak kitörlendők, az újak, mihelyt hozzá járulnak, azonnal pontosan beiktatandók.

IV. Fejezet
A’ könyvtár hasznosításáról.
15. §.
Hogy a’ könyvtár biztosan és könnyen használtathassék, a’ könyveknek
a) czélszerű felállítása,
b) meglelhetése, és
c) lajstromozása, kivántatik.
16. §.
Minden felállítás jó, melly szerint a’ kivánt könyvet bizton és hamar meg lehet találni; legjobb az, melly egyszersmind némi áttekintetét is engedi a’ külön szakoknak. E’ két fő tekintet a’ tudományosztály ’s némelly külön szakok (péld. ősnyomatok, academiai iratok, magyar irodalom, atlaszok stb) szerinti felállítást javasolja, de ügy hogy az kelletinél részletesebb, vagy épen szorosan rendszeres, ne legyen. Ez osztályok és szakok’ meghatározása egyébiránt a’ könyvtár’ mivoltától függ.
17. §.
E’ mellett a’ külső csín is tekintetet érdemel. Ennél fogva a’ rétek’ illő elválasztása mennyire lehet megtartandó. Mind a’ szépség, mind a’ használhatóság azt javasolják, hogy legalább, mielőtt a’ könyvek’ számtani sora meghatároztatik, a’ szebb külseű, testesebb, és újabb munkák az első, a’ kevesbbé szép és ép régiebbek pedig, valamint a’ vékonyabb füzetek, a’ hátsó rendekbe tétessenek.
18. §.
A vegyes apróságok’ gyűjteményei, akár szilárd kötetekben, akár tárczákban legyenek egyesítve; valamint a’ rajzok, képek és abroszok’ tárczái, legalább jövendőre, külön szekrényekben felállítandók.
19. §.
A’ kéziratok’ gyűjteménye külön osztályt képez. Ide számítandók az olly kötetek is, mellyekben kéziratok mellé nyomtatványok vannak kötve.
20. §.
A’ jelelés három jegyből áll. Az első a’ szekrény’ számát, a’ második a’ polczét jegyzi kis betűkkel, a’ harmadik a’ kötet’ számtani sorszámát, péld. 62. c. 16.
21. §.
A’ tárczákba rakott futó darabok’ mindenike azon számmal láttatik el zárjel közt, mellyet az illető tárczában sora szerint elfoglal, péld. 62. c. 17. (3). E’ sorszám kell hogy a’ tárcza’ belső tábláján találtató tartalomjegyzék’ számával megegyezzék. A’ lajstromban e’ zárjeles sorszám’ beírására szükség nincsen.
22. §.
Bármelly könyvtár’ használatának lényeges és így nélkülözhetlen feltételei a’ jól szerkesztett czímtárak (könyvczímsorok, könyvczímlajstromok, könyvlajstromok, catalogusok). Ezek’ készítése tehát legfontosabb, egyszersmind pedig legnehezebb tisztét teszi a’ könyvtári személyzetnek.
23. §.
Mindenek előtt, és minden igénybe vehető erőkkel, egy alapczímtár (Grundcatalog) készítendő, melly külön lapokon (czímmásolat, czímmás, Titel-Copie) az állomás’ (Standort) ’s a’ tudományszak’ kijegyzése mellett minden munka’ czímének lényeges részeit u. m. a’ vezér sorokat, szerző’ ’s, ha van, kiadó’ nevét, a’ kiadás’ számát (ha van), a’ kötetszámot, a’ rajzos mellékletek’ számát, helyét és évét, rétet és kötés’ minemüségét foglalja magában. A’ több vezérszó (Schlagwort) alatt kereshető czím ugyanannyi külön lapon forduljon elő, de csak a’ czím’ leglényegesb szavaival, ’s hivatkozással azon fő czímmásra, hol a’ könyv’ teljes leírása találtatik. Ezen alapczímtár szorgalmasan folytatandó, folyton minden közbe jött változások’ beiktatásával kiegészítendő, és betűrendbe helyhetve, saját tárczákban, arra készült külön fiókos szekrényben és pedig egyedül a’ könyvtárhivatal’ belső használatára, a’ leggondosabban eltartandó.
24. §.
Az alapczímtár, valamint a’ könyvtár’ mindennemű részleteire, úgy a’ kéziratok’ gyűjteményére is kiterjedjen.
25. §.
Az alapczímtár alapúl szolgál minden egyéb czímtárakhoz. Az első melly ebből rovatos lapokon készítendő ’s kötetekbe kötendő, az egyetemes névczímtár (Universal-Catalog), melly az alapczímtárnál rövidebben, de semmi lényegesnek ki nem zártával, szoros betűrendben, a’ szerző’ neve, ’s illyennek nem létében a’ vezérszó’ sora szerint, minden a’ könyvtárban és alapczímtárban létező egyes nyomtatott, metszett, és kézirati munkák’ czímeit terjeszti elő, akár önállóan, akár máshoz kötve, vagy másba bekeblezve forduljanak azok elő, tehát, habár csak hivatkozólag, az idéző lapokon találtatókat is.
26. §.
Az egyetemes névczímtár’ elkészülte után egy rendszeres czímtár készítése fogja a’ tiszteket elfoglalni, melly ismét az alapczímtár’ nyomán a’ könyvtárnak ebben előforduló minden czímeit szorosan tudományos rendszerben terjeszti elő úgy, hogy bármelly tudomány és irodalmi szak’ minden egyes ágai ’s alágai, sőt nevezetesb részei és főbb tárgyai, a’ magok’ helyén külön rovatokban elő legyenek terjesztve. Az e’ végre megállapítandó tudományköri (encyclopaediai) rendszer mutatóként megelőzze a’ czímtárt; ’s szerkesztésében a’ könyvtár’ sajátságos mivolta, ’s a’ használatbeli könnyűség legyen a’ két fő elv: minél fogva valamint egyfelől a’ nagy általánosság, úgy másfelűl nem kevesbbé a’ szerfeletti feltagolás, melly az átnézetet, sőt a’ keresést is nehezíti, szorgalmasan kerülendő. Hogy itt is a’ teljesség’ kivánalma minél jobban kielégíttessék, az alapczímtár’ idéző lapjain találtató czímek is, bár szinte csak hivatkozólag, illető helyeikre besorolandók.
27. §.
Készen lévén az imént tárgyalt három fő czímtár, azoknak szakadatlan folytatása, javítása és kiegészítése mellett, a’ könyvtári tisztviselőket némelly más, nem ugyan nélkülözhetlen, de a’ könyvtár’ használatosságát tetemesen előmozdító, mellékes czímtárak’ szerkesztése foglalandja el, millyenek különösen:
α) egy egyetemes tárgymutató;
β) kéziratok’ czímtára;
γ) ősnyomatok’ czímtára; és
δ) hazai könyvtár.
28. §.
Mindenek előtt egy teljes egyetemes tárgy-czímtár (allgemeiner Realcatalog) helyett, melly használatosságával arányban nem álló roppant munkát és időt kiván, ’s a’ szükséges egységet ritkán tünteti elő; azon kívül különféle meglevő könyvészeti munkák által az újabb időkben jóformán nélkülözhetővé lett: gondja lesz a’ könyvtár’ előljárójának, hogy a’ rendszeres czímtárhoz (26. §.) egy minél teljesebb, betürendes tárgymutató készüljön, melly minél rövidebb szerkezetben a’ rendszeres czímtárnak ne csak egyes czímeire, hanem a’ tudományszakokra, ’s ezeknek a’ rendszeres czímtárban előforduló ágai- ’s alágaira is utaljon. Hogy e’ tárgymutatóba nevek (személy- és helynevek) is felveendők, a’ mennyiben nagyobb kisebb munkák’ tárgyai gyanánt fordulnak elő, magában értetik.
29. §.
A’ kéziratok’ czímtára (catalogus codd. MSS.) az alapczímtár’ nyomán, szabatos teljességgel, betűrendben terjeszt elő a’ könyvtárban létező minden önálló kéziratot, akár kötetalakban forduljon elé, és pedig külön magára vagy máshoz kötve, akár egyes levelekben, millyenek péld. a’ hártyára írt eredeti oklevelek, mellyek arra rendelt tárczákban kötetlenül tartatnak. Használatosságát nevelné nyelvek, irók ’s leirók’ nevei, úgy tudományszak, tárgy és kor szerint készült, ugyanannyi mutatók’ hozzáadása.
30. §.
Különös érdemet szerezhet magának a’ könyvtárnok, mind a’ könyvtár’ dísze, mind a’ tudomány’ érdekében, a’ kézirattár’ részletes, kimerítő és criticai leirásával, melly, czélszerűen szerkesztve, közzé teendő leszen.
31. §.
Az ősnyomatok’ czímtára (catalogus incunabulorum) minden a’ nyomda’ feltaláltatásától 1536-ig megjelent ’s a’ könyvtárban létező munkákat foglaljon magában, szinte az alapczímtár’ alapján és szabatos teljességgel, de évrendben. Az év’ kitétele nélkül megjelentek, második osztályként, egyedűl betűrendben összeirandók. E’ czímtár’ becsét is emelendi a’ nyelvek, irók és nyomtatók’ nevei, úgy tudományszak és nyomtatáshely szerinti mutatók’ hozzáadása.
32. §.
A’ hazai könyvtár lajstroma (Catalogus rerum hungaricarum) legczélszerűbben tudományrendszeresen készül, ’s így nem egyéb az egyetemes rendszeres czímtár’ kivonatánál, melly mindazon munkákat foglalja magában, mik vagy (széles értelemben vett) Magyarországban jelentek meg, vagy magyarok által leirattak, vagy végre Magyarországot illetik: ide értve a’ külföldi munkákban előforduló, ’s hazánkat illető nagyobb vagy érdekesb önálló értekezéseket ’s egyéb czikkelyeket is. E’ czímtárhoz egy teljes névmutató szükségkép hozzá csatolandó.
33. §.
A’ mellékes czímtárakat kiegészíti végre a’ rajz- és táblaművek lajstroma, mellyben
a) minden önálló rajz- és képmunkák felveendők, akár festőiek, természetrajziak, akár földiratiak, műtaniak legyenek, ha szöveg nélkül vannak, vagy a’ szöveg egyedül felvilágosításul adatott melléjök;
b) minden önálló, külön lapokat tevő képek (arcz-, táj-, történeti stb képek), rajzok, abroszok, ugyanannyi külön osztályban;
c) minden táblaalaku, metszett vagy nyomatott munkák (hacsak egyes lapok volnának is), mik nem bekötésre készültek, ’s ennél fogva külön czímlappal nem bírnak; ’s vagy felfüggesztve, vagy tárczákba rakva tartatnak, vagy bár könyvalakban külön vagy többekkel együtt bekötvék. Mind ezek az alapczímtár’ nyomán szabatos rövidséggel lajstromoztatnak, és a’ szokott vezérszó szerint betürendbe foglaltatnak, azon megjegyzéssel, hogy az abroszok szerzőik’ neve alatt is felhozandók ugyan, de hivatkozással az előadott tárgyra, mellynek czikkje alatt bővebben leiratnak; az arcz-, táj- ’s egyéb olly képek is, miknél rendszerint inkább az előadott tárgy, mint a’ müvész érdekel, a’ tárgyas vezérszó alatt iratnak le, a’ müvész’ neve alatt hivatkozólag csak azok említtetvén, mellyek a’ müvész’ tekintetében is figyelem’ tárgyai szoktak lenni.
34. §.
Az alapczímtárt kivéve, a’ többi közöltethetik academiai taggal ’s más a’ könyvtárban megjelenő tudóssal is, teendő jegyzések- és kiirásokra, de mindenkor csak valamellyik könyvtárnok’ felvigyázása mellett. Kiadni a’ könyvtárból bármelly lajstromot szorosan tiltatik.
35. §.
Valamennyi czímtárak- és mutatóknak tisztán, hibátlanul és jól olvashatólag kell irva lenniök.
36. §.
Szoros kötelessége a’ könyvtárnokoknak a’ külön czímtárakat, a’ jelen utasítás ’s a’ meghatározandó tudományköri rendszer szerint a’ legnagyobb gonddal és pontossággal elkészíteni; ’s valahányszor helymásítás, szaporodás vagy fogyás által változás esik, a’ szükséges igazítás vagy beirás által a’ czímtárakat a’ könyvtár’ valóságos állapotával folytonos öszhangzásban tartani.

V. Fejezet.
A’ könyvtár szaporodásáról.
37. §.
Az academiai könyvtár’ szaporodásának forrásai a’ következők:
a) Az ország’ törvénye, melly szerint minden, Magyarországban megjelenő nyomtatványokból a’ kormány’ utján egy-egy ingyenes példány az academia’ könyvtárát illeti.
b) Egyesek’ hagyományai és ajándékai.
c) A’ gróf Teleki-család’ alapító ágának könyvvételei.
d) Az ülések’ javaslatai’ nyomán tett vásárlások.
e) A’ könyvcsere.
38. §.
A’ hivatalos példányokat illetőleg, a’ könyvtárnoknak tisztében áll őrszemmel kisérni a’ havi irodalom’ menetelét, ’s minden a’ szokott úton be nem érkező hazai nyomtatványokról koronként jelentést tenni, hogy azok a’ kormány által beköveteltethessenek. Ide pedig nem csak minden könyvek és röpiratok, de a’ nyomtatott hivatalos irományok, végre a’, bár szöveg nélkül megjelenő, mindennemű aczél-, réz- és kőnyomatok is értetnek, és pedig, ha valamellyike ezeknek színezve is jelennék meg, színezett példányban.
39. §.
Ha valamelly hagyomány vagy ajándék feltétlenül jutna a’ könyvtárnak, az academiai titoknok azt előleges feljelentés nélkül is, illő nyugtatvány és ellennyugtatvány mellett átveheti, és a’ könyvtárnoknak átszolgáltathatja; ellenben, ha azokhoz bizonyos feltételek kapcsoltatnának, mellyek felállítás és kezelés körül teherrel járnának, vagy jövendőre alkalmatlanságot sőt aggodalmat szülhetnének: az átvétel csak a’ kis gyűlés’ hozzájárultával történhetik. A’ darabonkénti ajándékokat a’ titoknok veszi át, ’s miután azokat a’ legközelebbi öszves academiai kis gyülésben bemutatta, a’ könyvtárnoknak általadja.
40. §.
A könyvvételt illetőleg, minthogy e’ könyvtár’ fő rendeltetése az academia’ és tagjai’ tudományos szükségeit pótolni, a’ kis gyülés vagy könyvtárnok csak olly munkák’ vásárlását fogja az elnökségnek ajánlani, mellyek’ megvétele valamelly tag által kéretik, ’s ha e’ munka más pesti könyvtárban nem léteznék. Régi kéziratok (codexek), kivevén ha nagybecsűek ’s egyszersmind igen jutányosak, csak akkor vétessenek meg, ha Magyarországra nézve különös vagy történeti, vagy nyelvi és irodalmi értékkel birnak. Újabb, kiadatlan kéziratok is, ha a’ hazai érdekkel tudományos becs és egyszersmind jutányosság párosul, a’ pénzerő úgy engedvén, megszerezhetők.
41. §.
Hiányos munkák’ kiegészítése és megkezdett munkák’ folytatása el nem mulasztandó, ha a’ már meglevőnek becse a’ megszerzendőnek árával illő arányban áll. Így a’ becses de csonka kötetek’ (Defect) kiegészítése vagy teljesekkel pótlása is folytonos figyelem’ tárgya legyen. Mi hogy annál biztosabban megtörténhessék, a’ csonka és hiányos munkákról egy külön emlékeztető könyv fog vitetni.
42. §.
A’ könyvcserét illetőleg, a’ könyvtárnok minden egyes esetben a’ kis gyülésnek teszen jelentést, illetőleg javaslatot, mellytől függ a’ cserét elhatározni. Ha a’ kicserélendő könyv a’ Teleki-könyvtárnak részét tenné, a’ kis gyülés’ határozata a’ Teleki-család’ képviselőjével fog a’ szükséges beleegyezés’ kinyerése végett közöltetni. A’ kicserélendő könyv’ bélyegére ugyanazon bélyeg megfordítva reá ütendő.

VI. Fejezet
A’ könyvtár használásáról.
43. §.
A’ könyvtárt, tagok ’s más a’ kis gyüléstől erre engedélylyel felruházott tudósok, helyben vagy otthon használhatják. A’ könyvtárnokok’ szoros kötelessége minden erre feljogosított olvasót megelőző szívességgel fogadni, nekik a’ kellő felvilágosításokat teljes készséggel megadni, a’ kivántakat halogatás nélkül kézhez szolgáltatni.
44. §.
Felütő munkák, mikre a’ helyben dolgozásra folytonos szükség van, ki nem adathatnak a’ könyvtárból. Így ritka munkák sem, mik elveszés’ esetén nehezen lennének visszapótolhatok; és végre kéziratok. A’ két utóbbi rendbeliek mindazáltal kisgyülési engedelemmel kiadhatók.
45. §.
Egyébféle munkát a’ társaság’ mindenik tagja kivehet nyomtatott térítvény’ aláirása mellett: de mindenkor csak egy hónapra, mellynek eltöltével azt visszaküldeni tartozik: szabadságában állván azt vagy azokat, ha időközben más tag nem jelentkezett reájok, ismét egy hónapra magához venni. Egyébiránt a’ kölcsönző a’ kivett könyveknek ép és sértetlen állapotban visszatérítésére, ellenkező esetben kárpótlásra, köteles. A’ hírlapokat és folyóiratokat illetőleg: az új számok mindenkor egy hónapig maradnak a’ folyóirati szekrényben kitéve; mellynek elmultával azok is kikölcsönözhetők.
46. §.
A’ kölcsönzésekről egy külön kölcsönkönyv viendő, mellyben a’ kiadott könyv’ pontos bejegyzésén kivül, a’ kölcsönadás’ napja, a’ kölcsönvevő’ neve, ’s a’ visszatérítés’ ideje szorgalmasan beirandó. Ezen kivűl egy, a’ kölcsönvevő’ kötelezettségét (a’ 45. §. értelmében) előterjesztő, nyomtatott térítvény, a’ kölcsönvevő által aláírva, saját arra rendelt helyen gondosan őrzendő, és csak vagy a’ könyv’ visszaadatásakor, vagy a’ netalán ejtett kár’ megtéríttetése után az aláirónak visszaadandó.
47. §.
A’ könyvkölcsönzés a’ könyvtári szünidők alatt is foly, a’ heti szűnnapokat mindazáltal ide nem értve.
48. §.
A’ kölcsön adott könyvek a’ könyvtárvizsgálatra a’ könyvtárnok által bekövetelendők, és csak ennek elmultával ismét kiadhatók.
49. §.
A’ könyvtár az academiai szűnhavakban egyedűl hétfőn és pénteken áll nyitva 11-12-ig; az év’ többi részeiben vasár- és ünnepnapokat kivéve mindennap 9-1 óráig.

VII. Fejezet
A’ könyvtár belső kezeléséről
50. §.
Mihelyt valamelly munka a’ könyvtár’ birtokába jutott, az mindenek előtt átvizsgálandó: teljes-e vagy hiányos, és csonka: az utóbbi esetben, ha a’ könyv vétel vagy csere’ utján érkezett, azonnal visszautasítandó, ha legfelsőbb kegyes adomány, rögtön jelentés teendő; ha hagyomány vagy ajándék’ utján érkezett, ’s a’ kiegészítés’ költségeit megérdemli, egy külön lajstromba (hiányosak’ lajstroma) veendő és félre teendő, míg kiegészíttetett; ha ezt nem érdemelné, a’ kiselejtezendők közé teendő, ’s ezek’ lajstromába iktatandó leszen.
51. §.
Minden a’ könyvtárba iktatandó példány elébb a’ járulványi naplóba (Accessions-Journal) iratik be. E’ jegyzőkönyv’ rovatai a’ bal oldalon
a) a’ vétel’ napja;
b) a’ vétel’ tárgya a’ czímnek leglényegesb szavai szerint, a’ szükséges könyvészeti adatokkal ’s a’ megérkezett kötet vagy fűzet’ száma’ kitételével;
c) a’ forrás, mellyből a’ könyvtárba került;
d) az ár, azon czikkeknél t. i. mellyek pénzen vétettek, vagy mellyekre, bár csere’ alkalmával, ráfizetések történtek. A’ jobbik oldal’ megfelelő hézagján feljegyzendő: mi történt a’ könyvvel, ’s hova tétetett el akár ideiglen, akár állandóan.
52. §.
Mihelyt valamelly könyv a’ könyvtár’ állandó része lett, azonnal a’ divatos bélyeggel ellátandó, ha szükséges, bekötendő, midőn beköttetett, az alapczímtárba, ’s ennek nyomán valamennyi egyebekbe (25. 26. 27. §§.) beirandó, ’s használás végett a’ könyvtárba iktatandó. Kötetlen, vagy állandó kötést még nem nyert munkák se a’ rendes czímtárakba, se magába a’ könyvtárba be ne iktattassanak, hanem ideiglen saját szekrényben elteendők, ’s így mind addig csak is a’ járulványi naplóban jelennek meg.
53. §.
A’ könyvtár’ számára vásárlott könyvek’ árjegyzékeit a’ könyvtárnok megvizsgálván, azoknak valóságos átvételét ’s az árak’ helyes kitételét neve’ aláírásával elismeri; a’ titoknok hasonlókép megvizsgálja, a’ kis gyülés’ ajánlatára elnöki engedelemmel történtek-e e’ vásárlások, ’s ezt szinte aláírásával bizonyítván, elnöki utalványozás alá terjeszti, melly után az illy árjegyzék a’ pénztárnok által kifizettetik.
54. §.
A’ kötést illetőleg, zsinórmértékül szolgáljon mindenek előtt, hogy minden fényüzés és szükségtelen költség elkerültessék, ’s az e részben felállított szabályok (8. §.) szorosan megtartassanak. E’ mellett gondja legyen a’ könyvtárnoknak a’ kötések’ szilárdságára, szabatosságára és csinosságára; ’s e’ részben a’ könyvkötőt utasítani is fogja; másfelül olly mesterembert választand, kit munkája’ jóságán kívül jutányossága is ajánl. Minden esetre a’ könyvkötővel hosszasb időre kell az árak iránt előre megegyezni, de az egyezést a’ szerek’ ára’ változásai miatt koronként megujítani. Egyébiránt a’ könyvkötői megrendelt és eszközlött munkákról egy külön könyvkötői jegyzőkönyv lesz viendő, mellybe az átadott mintapéldányok, valamint a’ kikötött árak is, pontosan beirandók.
55. §.
A’ járulványi naplón kívül egy számvitelkönyv is vezetendő, mellybe mind a’ könyvárusi és egyéb könyvvételi, mind a’ könyvkötői kifizetett árjegyzékek bemásoltatnak, hogy mindenkor teljes világosságban legyen: a’ lefolyt évben mi milly áron vásároltatott
56. §.
Felesleges munkák és kettős példányok’ eladása csak egy erre felhatalmazott kisgyülési bizottmány’ hozzájárultával eszközölhető; ha az illyek nagyobb tömegre gyűlnének, azok, szinte a’ nevezett bizottmány’ befolyása alatt, árverésre bocsáttathatnak; a’ befolyt pénz pedig az árverési jegyzőkönyv’ hiteles másával együtt a’ pénztárnoknak fizettetik be.
57. §.
A’ könyvtárnak épségben és rendben maradása végett a’ kis gyülés évenként legalább egyszer vizsgálatot rendel, ’s e’ végre bizottmányt küld ki, mellynek elnöke a’ titoknok; ’s melly a’ vizsgálat’ eredményéről a’ kis gyülést tudósítja. Ennek szükséges feltétele egy pontos helymutató (Standorts-Catalog), melly egyszersmind leltárul is szolgál, ’s a’ könyvtár’ minden egyes darabjait szorosan a’ felállítás’ rende szerint, röviden és csak lényeges könyvészeti adataival, terjeszti elő. Vizsgálatkor
a) minden netalán tapasztalandó felállítási rendetlenségek orvoslandók;
b) a’ lelt hiányok a’ részletes vizsgálatok’ alkalmakor tudomásul feljegyzendők, és csak, ha az egyetemes vizsgálatkor sem kerülnének elé, a’ leltárba beirandók, ’s ehhez képest valamennyi czímtárak kiigazítandók.
58. §.
A’ könyvtárnál előforduló minden ügyekről egy rendes hivatali jegyzőkönyvnek kell vitetni, mellybe minden a’ könyvtárhivatalhoz érkező irásbeli ügyek bejegyzendők, valamint azok is, mikre irásbeli ellátás következett. Különösen a’ szaporodás- és fogyásra vonatkozó nevezetesb történetek, a’ nevezetesb és terjedelmesebb könyvtári munkálatok’ menetele, a’ személyzetben történő változások, ’s mindenek, mik a’ könyvtár’ történetére nézve némi érdekkel bírnak, beiktatandók.
59. §.
Minden a’ hivatali jegyzőkönyvben felhivott elnöki rendelések és ülési határozatok, úgy egyéb irományok, tudósítások, illő rendben ’s lajstrom mellett elteendők. Az elavult úgy, mint a’ folyvásti használatban levő czímtárak ’s egyéb ez utasítás’ több helyein említett lajstromok és jegyzőkönyvek is részét teszik a’ könyvtárhivatali levéltárnak, melly a’ könyvtárnok’ közvetlen őrsége alatt áll.
60. §.
Minden évben nagy gyülésre a’ könyvtárnok hivatalos Jelentést nyújt be, mellynek tárgyai:
a) A’ személyzet’ változásai, mibenléte ’s az intézet’ irányában tanusított viselete.
b) A’ könyvtár’ állapotja, szaporodásának rendszeres kimutatása, a’ szaporodás’ forrásai’ feljegyzésével, a’ könyvtár’ használtatásáról szóló adatok, a’ könyvtár körül történt mindennemű változások, véghez vitt munkálatok, ’s minden a’ könyvtárt érdeklő nevezetesb történetek.
c) A’ butorleltár változásai.

VIII. Fejezet
A könyvtári személyzetről.
61. §.
Az academiai könyvtár a’ gr. Teleki-család’ alapító ága által kinevezett könyvtárnok’ gondjaira van bízva, ki az academiai elnökség által kinevezett alkönyvtárnokkal egyetemben a’ könyvtár’ épsége felett közös felelősség mellett őrködik, a’ könyvtárnoki munkálatokat intézi, ’s az alkönyvtárnokkal együtt teljesíti; a’ 49. §-ban kikötött napokon és órákon ezzel együtt jelen van; a’ jegyzőkönyveket viszi ’s az évenkénti Jelentést felteszi és aláirja.
62. §.
Midőn a szükség kivánja, a könyvtárnokok mellé a’ titoknok egy írnokot rendel, ki az ezek által neki kiszabott munkálatokban ’s tisztázásokban gondosan és lelkiismeretesen eljárni köteles.
63. §.
A’ könyvtár’ szorgalmas seprése, szellőztetése, ’s az évenkénti könyvtisztogatás az academiai szolga kötelessége, ki e’ részben a’ könyvtárnokoknak teljes engedelmességgel tartozik.

TOLDALÉK
a’ 7. §-hoz.
A’ könyvek’ épen tartásának első és semmi által nem pótolható feltétele azoknak szorgalmas porozása, melly így eszközöltetik: Mindenek előtt a’ könyv kinyittatván, erővel becsapandó többször, míg t. i. abból a’ por egészen ki nem száll. Aztán annak a’ tábla ’s az előlap (Vorsetzblatt) közti hajlása, úgy a’ könyv’ metszése (Schnitt) egy, inkább lágy mint kemény, ecsetalakú kefével ki és megkefélendő (Az aranymetszés csak puha ruhával megtörlendő). Végre a’ könyv’ egész külseje gyapjunemü ruhadarabbal megtörlendő, és pedig, ha a’ (bőr)kötés nedvesnek, nyirkosnak, penészesnek tapasztaltatnék, mindaddig, míg az teljesen tisztának és száraznak nem mutatkozik. Mind a’ por, mind a’ nedvesség kedvez a’ férgek’ tenyészésének, ’s az imént ajánlt gond ezek ellen a’ legbiztosabb óvó-, sőt gyógyszer.
Azonban e’ gond sem képes mindig a’ férgeket eltávolítani. T. i. mind a’ könyvállások’ fájába, mind a’ régi fatábla-kötésekbe gyakran belé esik a’ szu (különösen a’ makacs furdancs, ptinus pertinax Linn.). Mihelyt ez észrevétetik: ha a’ polcz’ deszkája nagyon meg volna vesztegetve, azt újjal kell pótolni; a’ fa kötést pedig, ha bizonyos tekintetek nem ellenzik, eltávolítani; hol ez vagy nem szükséges még, vagy azt tenni nem akarjuk: nem csak a’ sérelmes szekrény, hanem a’ kötés is olajfirnászszal beeresztendő, mi a’ romlást alkalmasan megállítja. A’ bőrkötést timsó-olvasztékkal vond be, ’s jól ki hagyd száradni, mielőtt a’ könyv a’ maga helyére visszatétetik.
De már maga a’ kötés körűl szükséges jóeleve a’ férgek’ megelőzésére dolgozni. Mondatott hogy a’ fa nagyon ki van téve a’ furdancs’ pusztításainak: azért abba könyvet köttetni épen nem kell. Helyét mindig jóféle kéregpapiros (Pappe, Pappendeckel) foglalja el; legjobb az angol; ennek hiányában a’ legtömöttebb és keményebb választassék: de ez is, alkalmazás előtt, könyvkötői pörölylyel jól összeverendő, borítékja pedig, legyen az papiros, vászon vagy bőr: enyvvel jól reá ragasztassék úgy, hogy a’ két felület közt sehol hézag ne maradjon, hanem a’ két test teljes-egygyé váljék.
A’ borítékot illetőleg, a’ sima papiros ugyan legkevesbbé van a’ könyvférgek’ rontásainak kitéve, hacsak szomszéd fa vagy bőr kötések, mellyek közé erősen beszorittatnak, nem vesztegetik meg: de a’ gyakran használt, vagy igen vastag, nehéz, úgy a’ becsesb munkáknak, tartósság’ okáért erősebb boríték kell. A’ vászon, ha olajfirnászba van áztatva, biztosan megvédi kívülről a’ kötetet. Ennél erősebb a’ bőr, melly azonban leginkább van a’ könyvférgeknek, különösen a’ szűcs porvának (dermestes pellio Linn.), kitéve. Ezt lehetségig megőrizzük e’ féregtől, ha minél keményebb bőrfajt választunk. Elsőséget érdemel e’ részben a’ hártya (pergamena); de ez költséges voltánál, úgy divatlanságánál fogva is, csak ritkán alkalmaztatván vagy alkalmazható lévén: a’ nagyon gyakran használt, vagy nehéz, vagy nagy rétű, vagy igen becses munkáknál bagarja, hol pedig e’ tekintetek kisebb mértékben jelentkeznek, legalább borjubőr alkalmazandó. ’S itt is a’ könyvkötő gondosan megválaszsza a’ jól cserzett, tökéletesen kiszáradt ’s kemény bőröket, különben a’ szalonnaporva (dermestes lardarius L.) elébb utóbb belé esik. Megjegyzendő még, hogy nagyobb biztosításul, mielőtt a’ könyv’ háta megaranyoztatnék, ezt szalamiasóval vegyített tojásfejérrel kell bevonni. – Végre nagy becsű munkáknál tanácsos a’ papiroskéreg’ előlap melletti eresztékébe hártyaszeletet alkalmazni, melly a’ kéreg’ belsejéhez enyvezve ’s az előlap által elfedve, eszközli, hogy a’ táblában netán fészkelő pondró a’ nyomtatványba könnyen át ne hathasson.
A’ ragaszt illetőleg: a’ könyvkötő ne dolgozzék csirízzel: ezt a’ kenyérporva (dermestes paniceus L.) mód nélkűl szereti. Mindenütt tehát, hol lehet, enyvet használjon; hol pedig a’ csiríz el nem kerülhető, azt timsóval keverje.
Ezeken kivül minden kötet „szabad háttal” (mit hohlem Rücken) készüljön, hogy a’ bőrboríték a’ nyomtatvány’ hátával közvetlen érintkezésbe ne jőjön.
Minthogy pedig mind a’ fát, mind a’ bőrt, mind a’ csirizt megtámadó férgek, hol e’ részekkel a’ nyomtatvány érintkezik, ezt sem kímélik, sőt abba néha mély és kiterjedt lyukakat és folyosókat fúrnak, hogy ott tojásaikat lerakják; ezeken kivűl a’ peneg is (psorus pulsatorius Lin.) a’ papirosban, bár kisebb, kárt teszen: a’ nyomtatvány’ lehető biztosítására a’ következők szolgálnak. Minden könyv, vagy legalább a’ puha, porhanyu papirosra nyomottak, ’s a’ nagyobbszerű, drága, pompás, rajzos munkák’ papirosa enyvesvizen huzassék által (planíroztassék); melly czélra igen tiszta fejér enyvet végy, ’s abban ürmösfűt és timsót főzz. Azonkivül minden nyomtatvány jól sulykoltassék, hogy minden benne rekedt lég és hézag eltávolíttassék, ’s a’ papiros minél tömörebb és keményebb legyen.
Ha a’ könyvkötő e’ szabályokat híven követi, ’s a’ szükséges tisztán tartás sem mulasztatik el: bármelly könyvkincs, érezhető kár nélkül, századokig is fentartható.