Az Agrártörténeti Szemle
repertóriuma

1957–1982

Összeállította:
Hernádi László Mihály

BUDAPEST
1983

Bevezetés

A folyóiratról

A Magyar Tudományos Akadémia Agrártörténeti Bizottsága 1957-ben indította meg folyóiratát. Az első oldalakon Kosáry Domokos így ír: „E néhány bevezető sort, mellyel új közös vállalkozásunkat, az Agrártörténeti Szemlét indítjuk útjára, hadd kezdjük mindjárt egy beismeréssel: a magyar agrártörténeti kutatás múltjából eddig sem a kezdeményezések hiányoztak elsősorban, hanem a folytatások. Nem az egyéni kutatók és érdeklődők, hanem az együttműködés és a kölcsönös segítség azon állandóvá szilárdult módozatai és formái, melyek a rendszeres munkát megkönnyítik, és amelyek nélkül, magára hagyva, a legbuzgóbb igyekezet is előbb-utóbb elcsüggesztő nehézségekkel találja magát szemben.
...szerény keretben induló Agrártörténeti Szemlénk nevezetes és a hazai kutatásban úttörő jelentőségű elődje: a Magyar Gazdaságtörténelmi Szemle. E lap tudatosan vállalta annakidején főleg az anyaggyűjtés és anyagközlés feladatát, azt, hogy ’a mezőgazdaságra vonatkozó fontosabb adatokat összegyűjtse és történetíróinknak rendelkezésére bocsássa’... feltétlenül alkalmasnak ígérkezett arra, hogy mint közös, központi orgánum segítse elő a hazai agrártörténet ügyét. A lap azonban... nem sokkal több mint egy évtized után torzóként félbeszakadt, és tizenhárom megjelent kötete (1894–1906), mely ma már az érdekesebb könyvészeti ritkaságok közé kezd számítani, azóta is folytatás nélkül maradt.
Ilyen meggondolások alapján kezdeményezte az Agrártudományi Egyetem egy olyan agrártörténeti bizottság vagy munkaközösség megalakítását, mely e hiányosságokon... próbál segíteni.
Ami az Agrártörténeti Szemle témakörét illeti: A magyar mezőgazdaság haladó hagyományait feltárva a tulajdonképpeni mezőgazdasági termelés történetén túl az agrártudományok történetére, úttörő jelentőségű képviselőinek életművére is figyelmet kell fordítania...
A Szemle szerény keretek közt, sokszorosított formában indul: kiadásának költségeit jelenleg egyetlen intézmény, az Agrártudományi Egyetem viseli. Ha viszont kutatóink élni fognak majd azzal az egyelőre kis lehetőséggel, melyet e vállalkozás szeretne most kezükbe adni, s ha e vállalkozásnak a továbbiak során esetleg más, érdekelt intézmények is segítséget tudnak nyújtani, akkor talán remélni lehet, hogy a jó kezdeményezésnek közös erőfeszítésből jobb folytatása lesz.”

Főszerkesztők:
	– Lázár Vilmos		1961–1973
	– Hoffmann Tamás	1974–

Felelős szerkesztők:
	– Hoffmann Tamás	1961–1973
	– Gunst Péter		1974–

Szerkesztőségi titkár:
	– Gunst Péter		1959–1973

	Az évnegyedes folyóirat 1958-ban és 1960-ban szünetelt. Állandó rovatait az egyes számokban található sorrendben soroljuk föl:

– Tanulmányok
– Közlemények
– Vita
– Szemle
– Krónika

Az egyes cikkek idegen nyelvű összefoglalói angol, francia, német és orosz nyelven találhatók. 1963-tól minden évfolyamhoz szupplementumot is kiadtak. Angol, francia és német nyelvű cikkeinek egy részét már más folyóiratban is közölték, másik része azonban itt jelent meg először. A szupplementumok cikkeit elkülönítve, időrendben közöljük.

A repertóriumról

Munkánk két részből áll:

	– Szerzői rész
		egy szerző cikkeinek, közleményeinek leírása időrendben

	– Tárgyszó rész
		a bibliográfiai leírások szintén a megjelenés időrendjében találhatók

A repertórium második részéről kissé bővebben kell szólnunk. E rész az egyik automatikus számítógépi index, a KWOC /Kwyword out of context: szövegkörnyezetből kiemelt kulcsszó/-index általunk továbbfejlesztett változata. A továbbfejlesztés a címből vagy a cikk belső tartalmából kiemelt kulcsszavak tárgyszavasításában és bizonyos fokú egységesítésében rejlik. A tárgyszavak összeállításánál és egységesítésénél – kevés kivételtől eltekintve – ragaszkodtunk a címek releváns kifejezéseihez. Az információs hatékonyság növelése érdekében néhol kiegészítettük a címet. A repertóriumon belül igyekeztünk a tulajdonneveket is egységesen írni. A változtatások miatt megjegyezzük, hogy betűhív bibliográfiai leírás csak a tételek eredeti helyéről készíthető.
Az irodalom ismertetésével kapcsolatos állandó rovat (Szemle) tételes közlése a ciklikus permutáció miatt a repertóriumot aránytalanul nagyra duzzasztotta volna, ezért kihagytuk a feldolgozásból. E rovat általában az egyes számok végén található.
A lelőhely adatai: =év, évfolyam, terjedelem.

Kívánjuk, hogy munkánk hasznára legyen a kutatóknak és az érdeklődőknek egyaránt.

Budapest, 1983. október 25.					Dr. Hernádi László Mihály

A kiegészítésekben megjelent idegen nyelvű
tanulmányok

Szabó, István: The Praedium. Studies on the Economic History and the History of Settlement of Early
Hungary.
=1963. 5. 1–24.
Sándor, Vilmos: Die Mechanisierung des Getreidedrusches in Ungarn.
=1963. 5. 25–64.
Kubinyi, András: L’ agriculture à Buda et à Pest à la rencontre de XVe et du XVIe siècles.
		=1964. 6. 1–21.
Dolmányos, István: A few Problems of the Land Reform in Eastern Europe (1917–1939).
		=1964. 6. 22–36.
Balassa, Iván – Regius, János: Europäische Zusammenarbeit der Archive zur Geschichte landwirtschaftlicher Arbeitsgeräte.
		=1964. 6. 37–52.
Gunst, Péter: Die Agrargeschichtschreibung in Ungarn 1945–1965.
		=1965. 7. 1–44.
Szabó, István: Ungarns Landwirtschaft von der Mitte des 14. Jahrhunderts bis zu den 1530-er Jahren.
		=1966. 8. 1–44.
Van Bath, Slicher B. H.: Survey of the activities in agricultural history in various countries.
		=1967. 9. 1–9.
Maksay, Ferenc: Ungarns Landwirtschaft zur Zeit de Türkenherrschaft.
		=1967. 9. 10–37.
Verhulst, A.: Les recherches d’ histoire rurale en Belgique depuis 1959.
=1967. 9. 38–53.
Hoffmann, Tamás: Vor- und Frühgeschichte der ungarischen Landwirtschaft.
=1968. 10. 1–35.
Gunst, Péter: Ungarns Landwirtschaft zwischen 1919–1938.
=1969. 11. 1–70.
Wellmann, Imre: Von der herkömmlichen Produktion zur landwirtschaftlichen Revolution der Neuzeit.
=1970. 12. 1–66.
Orosz, István: Die landwirtschaftliche Produktion in Ungarn 1790–1849.
	=1971. 13. 1–24.
Für, Lajos: Der Pflanzenbau in Ungarn um die Jahrhundertwende 1890–1914.
	=1971. 13. 25–55.
Gleisberg, Hermann: Die Kasten- oder Gestellmühle.
	=1972. 14. 1–6., 3 t.
Gaál, László – Gunst, Péter: Liverstock husbandry in Hungary from 1848 to World War I.
=1972. 14. 7–48.
Sándor, Pál: Die Urbarialregulierungs-Prozessakten.
	=1973. 15. 1–42., 1 mell.
Makkai, László: Östliches Erbe und westliche Leiche in der ungarischen Landwirtschaft der frühfeudalen Zeit (10–13. Jahrhundert).
	=1974. 16. 1–53.
Hartyányi, Borbála P. – Nováki, Gyula: Samen- und Fruchtfunde in Ungarn von der Neusteinzeit bis zum 18.Jahrhundert.
	=1975. 17. 1–65.
Nováki, Gyula: Die Geschichte des Pflanzenbaus in Ungarn von der Neusteinzeit bis zum Beginn des Mittelalters.
	=1975. 17. 66–88.
Wellmann, Imre: Village Community and Industrialisation: Economic and Social Changes.
	=1976. 18. 1–14.
Gunst, Péter: The Comparative Impact of Industrialisation on Western and Eastern European Agriculture in the 19th and Early 20th Century.
	=1976. 18. 15–36.
Ward, Sadie B.: Land Reform in England 1800–1940: A Summary.
	=1976. 18. 37–44.

Henning, Friedrich-Wilhelm: Die Entwicklung von Faktoreinsatz und Produktion als Max10stab der Industrialisierung der Landwirtschaft im 19. und im beginnenden 20. Jahrhundert in Deutschland.
	=1976. 18. 45–62.
Rácz, István: The Formation of the System of Detached Farmsteads.
	=1977. 19. 1–27.
Mészáros, László: The Economic Conditions of Kecskemét in the Mid-sixteenth Century.
	=1978–1979. 20–21. 1–43.
Barta jun., János: The Agrarian Policy of the Enlightened Absolutism in the Habsburg and Hohenzollern Monarchies.
	=1978–1979. 20–21. 44–68.
Perjés, Géza: Electronic Data Processing of an Assessment of Taxes Carried Out at the Beginning of the 18th Century.
	=1980–1981. 22–23. 1–93.
Maksay, Ferenc: Grand domaines et exploitations de la petite noblesse en Hongrie, au cours de la dépression survenue à la fin du Moyen-Âge et au moment de la relance du début des temps modernes.
	=1982. 24. 1–3.
Rusiński, Władysław: Über die Agrarkríse des 17. Jahrhunderts in Mitteleuropa.
	=1982. 24. 4–14.
Klemm, Volker: Zu Problemen der Entwicklung von Intensität und Produktivität in der deutschen Landwirtschaft (1880–1939).
	=1982. 24. 15–24.

Szerzői rész

Ács Zoltán
Adatok Magyar- és Német-Gyula gazdálkodásához a XVIII. században.
=1982. 24. 87–111.

Anderle Ádám
Indián polgári forradalom? Megjegyzések a II. Tupac Amaru-felkelés gazdasági-társadalmi hátteréhez.
=1977. 19. 374–389.

Anfimov, A. M.
– Budovnyic, I. U. – Kafengauz, B. B.: A Kelet-Európa agrártörténete sympozium kievi ülésszakának tudományos eredményei.
=1961. 3. 594–606.

A földművelő gazdaság ökonómiai típusainak maghatározásához (a XIX–XX. század fordulóján).
=1963. 5. 338–360.

Árendás Vera
A magyarországi archeobotanikai adatok összehasonlító értékelése.
=1982. 24. 1–52.

Bácskai Vera
Mezőgazdasági árutermelés és árucsere a mezővárosokban a XV. században.
=1964. 6. 1–35.

A gyulai uradalom mezővárosai a XVI. században.
=1967. 9. 432–456.

Bak János
Munkaértekezlet a parasztság történetéről a vancouveri egyetemen.
=1976. 18. 551–552.

Balassa Iván
A szőlőművelés és borkezelés változása a XVI–XVII. században Tokaj-Hegyalján.
=1973. 15. 1–12.

Balassa M. Iván
Kéziratos méhészkönyveink egyik típusa: a nagyváradi méhészkönyv.
=1970. 12. 394–410.

Balázs György
Adatok a Csongrád megyei földmunkások helyzetéhez, különös tekintettel a kubikosokra az ellenforradalmi rendszer hatalomra jutása és berendezkedése idején (1920–1924).
=1977. 19. 235–250.

A Csongrád megyei kubikosok helyzete és mozgalmai a gazdasági válság utáni években (1933–1939).
=1981. 23. 546–563.

Bali János
Sárszentlőrinc az 1859. és 1887. évi kataszteri felmérések tükrében.
=1966. 8. 18–45.

Bálint Andor
Növénynemesítésünk egy évszázada (1864–1944).
=1967. 9. 20–32.

Balogh István
Az alföldi tanyásgazdálkodás az 1830–40-es években.
=1962. 4. 617–633.

Balogh Sándor
A mezőgazdasági érdekképviselet és a koalíció (1945–1946).
=1973. 15. 319–347.

Bán Péter
A nyugat-dunántúli Batthyány-uradalmak birtokigazgatási rendszere a XVII. század első felében.
=1977.19. 24–71.

Barbarits Lajos
A vetés gépi formáinak elterjedése Magyarországon a jobbágyfelszabadítás után.
=1965. 7. 517–549.

A magyar mezőgazdaság gépesítését hátráltató jelenségek a tőkés gyáripari verseny körülményei között.
=1972. 14. 437–474.

Munkaszervezési kérdések a gabonaaratás gépi formáinak magyarországi kialakulása során.
=1974. 16. 426–445.

A gabonaaratás gépeinek meghonosodása Magyarországon a múlt század aratógép-versenyeinek és gépkiállításainak tükrében.
=1977. 19. 178–198.

A kézi és gépi eszközváltás és az aratómunkás-mozgalmak.
=1979. 21. 432–463.

Barta István
– – közli: Korai örökváltság-szerződések.
=1961. 3. 94–115.

Paraszti vándormozgalmak a Felvidéken 1834/35-ben.
=1966. 8. 238–271.

Barta János, ifj.
A „Pallérozott mezei gazdaság...” forrásairól.
=1969. 11. 277–308.

A kelet-európai felvilágosult abszolutizmus agrotechnikai nézeteiről.
=1976. 18. 273–298.

A felvilágosult abszolutizmus parasztpolitikája a Habsburg- és Hohenzollern-Monarchiában.
=1978. 20. 395–443.

– Orosz István: Albrecht Thaer hatása a magyarországi agrártudományra.
=1979. 21. 365–377.

Mária Terézia mezőgazdasági társaságai. Kísérlet a Habsburg-Monarchia nemességének aktivizálására.
=1981. 23. 31–50.

Bárth János
Az érsekcsanádi ártéri erdők égetéses irtásának néhány emléke.
=1970. 12. 470–475.

Kalocsa környéki ártéri kertek a XVIII–XIX. században.
=1974. 16. 213–233.

Bartha István
A borkereskedés problémái a Hegyalján a XIX. század első felében.
=1974. 16. 264–276.

Baumgarten, Karl
A XVI. századi konjunktúra hatásai az alsó-németországi parasztházra.
=1964. 6. 405–414.

Belényesy Márta
Három XV.–XVI. századi irat mezőgazdaság-történeti vonatkozásai.
=1957. 1. 36–37.

Anyagi kultúránk a XV. században: a munkaközösség öt esztendeje.
=1957. 1. 73–79.

Néhány szó az erdő- és szántóföldi váltógazdálkodás magyarországi formájáról.
=1957. 1. 183–191.

Belényi Gyula
A szegedi tanyák 1949-ben.
=1981. 23. 223–235.

Bellér Béla
– – közli: Mezőgazdasági szakoktatás a Tanácsköztársaság idején.
=1969. 11. 47–84.

Benda Gyula
Bárándy János statisztikai adatai a magyar mezőgazdaságról.
=1973. 15. 115–138.

Fényes Elek forrásai.
=1981. 23. 365–380.

Benda Kálmán
– – közli: A Ráday család pelejtei tiszttartójának adott gazdasági utasítás (1758).
=1957. 1. 282–285.

– – közli: Két gazdasági utasítás a Ráday család birtokairól a XIX. század elejéről.
=1959. 2. 127–152.

Bendefy László
Vízmérnöki munkálatok a Balaton környékén a XVIII–XIX. században.
=1964. 6. 437–452.

A Mezőgazdasági Múzeum kiállítása a magyarországi földmérés fejlődéstörténetéről.
=1976. 18. 553–557.

Benke József
Földreform és telepítés Barcson.
=1967. 9. 195–227.

– – közli: Barcs község tagosításának jegyzőkönyvei (1949–1956).
=1967. 9. 513–563.

Agrárviszonyaink demokratikus és szocialista átalakítása és mezőgazdaságunk jelenlegi fejlettségi szintje.
=1973. 15. 348–371.

A szocialista agrárviszonyok kialakulása és fejlődése Somogyban (1948–1970).
=1976. 18. 75–114.

Bentzien, Ulrich
– Müller, Hans-Heinrich: Az agrotechnika Németországban a polgári agrárreformok előestéjén.
=1979. 21. 14–39.

– Müller, Hans-Heinrich: Mezőgazdasági termelőerők a feudalizmusban.
=1980. 22. 1–15.

Bersényi Iván
– – összeáll.: Agrártörténeti bibliográfia 1953–1955. 1–2.
=1957. 1. 122–149., 404–430.

– – összeáll.: Pótlás az 1953–1955. évi lengyel bibliográfiához.
=1957. 1. 430–436.

– – közli: Kilenc Bars és Hont megyei birtok korai (XV. századi) urbáriális összeírása.
=1957. 1. 238–240.

– – összeáll.: Agrártörténeti bibliográfia 1956. 1–2.
=1959. 2. 243–281., 1961. 3. 152–166.

A mezőgazdasági termelés néhány kérdéséhez a XIV–XV. században (a Töttös család anyaga alapján).
=1962. 4. 569–578.

– – összeáll.: Agrártörténeti bibliográfia (1957–1959).
=1963. 5. 241–299.

Bodnár Béla
– – közli: Adatok Wierzbicki Péter keszthelyi működéséhez (1820–1826).
=1957. 1. 57–67.

Bodnár László
A társadalmi tényezők szerepe a mátraaljai történelmi borvidék kialakulásában.
=1980. 22. 434–462.

Bodrog György
A tőkés gazdálkodás kialakulása az előszállási uradalomban.
=1966. 8. 502–546.

Bogdán István
– Papp Zsigmond – Szabó Miklós: Kétszáz éves gabonaszemek az Országos Levéltárban.
=1963. 5. 50–66., 2 t.

Adalék vízimalmaink műszaktörténetéhez.
=1964. 6. 426–436., 1 t.

Háromszáz éves búzaszem az Országos Levéltárban.
=1965. 7. 248–252.

A malom és a népesség.
=1966. 8. 178–189.

Újabb kétszáz éves gabonalelet.
=1966. 8. 486–494.

– Maksay Ferenc: Királyi öl és királyi hold.
=1967. 9. 106–110.

Gabonamalmaink a XVI–XVII. században.
=1967. 9. 308–327.

– Geday Gusztáv: 200 éves gyümölcsfa-fajtajegyzék.
=1971. 13. 327–374.

Gabonaféléink térfogatsúlya a XVIII/XIX. század fordulóján. (Perjés Géza, Vörös Károly és Kiss Albert megjegyzéseivel.)
=1980. 22. 527–594.

Bohony Nándor
Visonta gazdasága és társadalma az 1828-as országos összeírás tükrében.
=1978. 20. 527–539.

Borosy András
Adatok az udvarispánságok és erdőispánságok történetéhez az Árpád-korban.
=1977. 19. 325–336.

Borzsák Erzsébet, M.
Földmérés a rómaiaknál.
=1967. 9. 410–419.

Bökönyi Sándor
Az állattartás történeti fejlődése Közép- és Kelet-Európában.
=1968. 10. 277–342.

Délkelet-Európa korai állattartásának kialakulása és közel-keleti kapcsolatai.
=1977. 19. 1–23.

Budovnyic, I. U.
– Anfimov, A. M. – Kafengauz, B. B.: A Kelet-Európa agrártörténete sympozium kievi ülésszakának tudományos eredményei.
=1961. 3. 594–606.

Büchl Antal
130 év a rizstermesztés történetéből a Kárpát-medencében.
=1976. 18. 179–191.

Columbeanu, Sergiu
A havasalföldi feudális majorsági földek kérdéséhez a XVIII. században és a XIX. század első felében.
=1971. 13. 296–317.

Csalog Zsolt
A IX–XI. századi magyarság gazdálkodásának és életformájának kérdéseihez.
=1967. 9. 228–240.

Csiszár Árpád
Sertésmakkoltatás az északkeleti erdővidéken.
=1974. 16. 234–246., 1 térk. mell.

Csoma Zsigmond
A szőlőfajta-váltás és hatása Somlón. (XVIII–XX. század.)
=1982. 24. 379–387.

Csöppüs István
A magyar sertésállomány alakulása a második világháború időszakában.
=1972. 14. 196–214.

Növénytermesztés Magyarországon a második világháború idején (1938–1944).
=1974. 16. 491–540.

Csőre Pál
Az erdészettörténészek részvétele az 1970. évi XIII. Nemzetközi Történészkongresszuson.
=1971. 13. 219–220.

Megjegyzések a magyarországi dámvad történetéhez.
=1972. 14. 112–119., 1 t.

(cz–e–)
Az V. Magyar-Csehszlovák Jogtörténeti Konferencia.
=1965. 7. 346–348.

Dávid Zoltán
A paraszti gazdálkodás mérlege. (Bihar megyei adatok 1789-ből.)
=1969. 11. 128–159.

Demcsenko, N. A.
Mezőgazdasági termelés Moldvában a XIX. században és a XX. század elején.
=1974. 16. 353–404.

Despot, Miroslav
Adalékok a horvát mezőgazdaság történetének nyomtatott forrásanyagához a XIX. század második feléből.
=1966. 8. 147–155.

Détshy Mihály
A sárospataki vár kertjei és szőlői.
=1973. 15. 75–91.

Dóka Klára
Gazdálkodás a Tisza árterein a XIX. század első felében.
=1982. 24. 277–303.

Dolmányos István
A kelet-európai földreformok néhány programja (1917–1939). 1–6.
=1962. 4. 129–156., 537–568.; 1963. 5. 94–119., 361–378., 484–509.; 1964. 6. 347–370.

Az 1906. évi földmunkásmozgalom történetéhez.
=1976. 18. 48–74.

Miként folytatta a koalíció 1906-ban Bánffy munkáspolitikáját?
=1979. 21. 378–393.

Domokos Pál Péter
Háromszék és Csíkszék adóügyi összeírása, 1703. 1–2.
=1977. 19. 434–509.; 1978. 20. 198–282.

Donáth Ferenc
Egy elkésett program (a Független Kisgazdapárt földreformtervezete).
=1962. 4. 279–292.

Községek közötti viták a földosztás során 1945-ben.
=1964. 6. 224–232.

Ki jogosult a földre? (Szegényparasztok vitái 1945-ben a föld felosztása körül.)
=1965. 7. 60–85.

Demokratikus népmozgalom a felszabaduláskor.
=1967. 9. 33–78.

Földreform-ellenes hangulat a birtokos parasztságban. (1945–1946.)
=1969. 11. 85–101.

A magyar mezőgazdaság fejlődése 1945–1948.
=1970. 12. 1–61.

A TSZ-történetírás jelentősége és problémái.
=1971. 13. 516–520.

A magyar szövetkezeti nagyüzemi mezőgazdaság kialakulásának vázlatos története (1949–1970).
=1972. 14. 292–330.

A korszerű szövetkezeti nagyüzemi gazdálkodás feltételeinek kialakulása 1962–1967.
=1977. 19. 104–143.

Hozzászólás Talpassy Tibor tanulmányához.
=1977. 19. 531–533.

Komló László és Kovács Csaba cikkéhez.
=1979. 21. 487–488.

Draskóczy István
Adatok Mátraalja és az Ida-völgye középkori településtörténetéhez és agrártörténetéhez (XIII–XIV. század).
=1977. 19. 337–373.

Dziekonski, Tadeusz
A szántóeszközök működésének fejlődése és munkájának szabályozása Lengyelországban a XIX. században.
=1957. 1. 201–237.

Éber Ernő
A hatvanéves Mezőgazdasági Múzeum agrártörténeti vonatkozásai.
=1957. 1. 84–85.

Égető Melinda
XVIII–XIX. századi paraszti szőlőművelésünk néhány jellemző vonása. A solti példa.
=1975. 17. 450–462.

Elek László
A gyümölcstermelés alakulása Magyarországon 1895–1959.
=1966. 8. 272–302., 1 t.

Eperjessy Géza
Adalékok a mezőgazdaság és a falusi–városi kézműipar kapcsolatához az 1848 előtti Magyarországon.
=1966. 8. 495–501.
Eperjessy Kálmán
Az első katonai adatfelvétel (1782–1785) országleírásának forrásértéke.
=1961. 3. 522–533.

Erdei Aranka
A XIX. század első felének jobbágyparaszti árutermeléséhez.
=1975. 17. 463–476.

Erdei Ferenc
– Pataky Ernő: Termelői szervezetek a magyar mezőgazdaság kapitalista fejlődésében. 1–2.
=1957. 1. 165–182.; 1959. 2. 7–24.

Erdei Sándor
Az alföldi tanyarendszer történeti szemlélete.
=1974. 16. 287–294.

Éri István
– – közli: „Mezei kertek” Nyársapáton a XVI. században.
=1962. 4. 182–192.

Fábián Istvánné
– – közli: Vasvári Pál javaslata a hadirokkantaknak ígért földosztás megkezdéséről.
=1972. 14. 432–436.

Falniowska-Gradowska, Alicja
Falufelmérések és földmérők Lengyelországban a XVIII. század második felében.
=1973. 15. 39–50.

Fegyó János
Gelej az 1889. és az 1910. évi kataszteri felmérések tükrében.
=1966. 8. 46–72.

Fehér István
Politikai küzdelmek Dél-Dunántúlon az 1945. évi földreform idején.
=1970. 12. 154–180.

Fekete Ferenc
Ricardo földjáradék-elmélete és marxi bírálata.
=1959. 2. 24–37.

A magyar mezőgazdaság szerkezeti átalakulásának főbb közgazdasági jellemzői matematikai megfogalmazásban.
=1973. 15. 372–382.

Fekete Nagy Antal
– – közli: A szenyéri uradalom urbáriuma, 1524.
=1957. 1. 26–36.

– – közli: Tordas hegyközség szabályzata 1486-ból.
=1959. 2. 88–90.

Dunántúli terméseredmények 1589-ből.
=1965. 7. 245–247.

Figueroa, Federico Brito
Társadalmi osztályok a gyarmati Venezuelában. A venezuelai népesség a XVIII. században és a XIX. század első évtizedeiben.
=1968. 10. 370–381.

Filep Antal
– – közli: Adatok a XVIII–XIX. század fordulójának népi gazdálkodásához.
=1959. 2. 153–161.

Filippova, Sz. Sz.
– – összeáll.: Szovjet agrártörténeti monográfiák. 1959–1960.
=1961. 3. 607–612.

Földes László
Szilárd telekrendszerű irtásfalu a Szepességben (Fridmanvágás 1320 – Frydman 1964/1969).
=1978. 20. 357–381.

Frank Tibor
A magyar agrárexport kérdése az 1860-as évek angol-osztrák kereskedelmi tárgyalásain.
=1975. 17. 477–486.

Franz, Günther
A harmincéves háború helye Németország népességtörténetében és agrártörténetében.
=1967. 9. 12–18.

A stuttgart/hohenheimi egyetem agrártörténeti intézete.
=1968. 10. 227–228.

Fussel, G. E.
Agrártörténetírás Nagy-Britanniában.
=1965. 7. 359–373.

Eke és szántás 1800 előtt.
=1968. 10. 343–354.

Suffolk mezőgazdasága a XVII. és XVIII. században.
=1970. 12. 268–280.

Mezőgazdasági oktatás Angliában 1914 előtt.
=1975. 17. 425–449.

Fügedi Erik
Agrár jellegű szlovák település a török alól felszabadult területen.
=1966. 8. 313–331.

Magyarország külkereskedelme a XVI. század elején.
=1969. 11. 1–19.

A bártfai XVI. század eleji borkivitel és lókivitel néhány kérdése.
=1972. 14. 41–89.

– Wellmann Imre: Számítógépes agrártörténeti kutatások a Magyar Mezőgazdasági Múzeumban és a KSH Könyvtára történeti statisztikai kutatóhelyén.
=1976. 18. 115–147.

Gabonaárak a 19. század eleji sajtóban. (Megjegyzés Ny. Straub Éva közleményéhez.)
=1976. 18. 550.

Beszámoló a XVIII–XIX. századi háztartásszerkezettel és családszerkezettel foglalkozó két tanulmány vitájáról.
=1978. 20. 292–300.

Für Lajos
A csákvári uradalom a bérleti gazdálkodás útján (1860–1900).
=1966. 8. 122–146.

Az Agrártörténeti Szemle tíz évfolyamának vitája Debrecenben.
=1968. 10. 583–586.

Jegyzetek a Vas megyei tájtermelés-történeti konferenciáról. 1969. november 13–14.
=1970. 12. 522–524.

A filoxéravész hatása a homoki szőlőtermesztés fellendülésére.
=1972. 14. 108–111.

Füzes F. Miklós
– Sági Károly: Régészeti és archebotanikai adatok a pannóniai kontinuitás kérdéséhez.
=1967. 9. 79–98.

Gaál László
Uradalmi nádgazdálkodás a Fertőn (1942).
=1969. 11. 496–504.

Az Esterházy hercegi hitbizomány gazdálkodása 1930–1940. 1–2.
=1971. 13. 86–127.; 1972. 14. 475–518.

A szimentáli fajta egy évszázada Magyarországon (1850–1950).
=1973. 15. 51–69.

A hússertés-tenyésztés eredete és kialakulása Magyarországon.
=1976. 18. 299–321.

A Gaál-Kropf család pusztamiskei gazdasága.
=1977. 19. 219–234.

A takarmányozás Magyarországon (1920–1945).
=1980. 22. 97–140.

Gacsályi Gábor
Feljegyzések négy Szatmár megyei falu agrártörténetéről a XIX. század második feléből.
=1976. 18. 192–200.

Gál István
Erzsébet kori angolok magyar lóvásárlásai.
=1972. 14. 353–355.

Gebei Sándor
A ukrán kozákság a XVI. században.
=1979. 21. 319–355.

Gecsényi Lajos
Bártfa város hegyaljai szőlőgazdasága 1485–1563.
=1966. 8. 470–485.

Városi és polgári szőlőbirtokok és borkereskedelem a Hegyalján a XV–XVI. század fordulóján.
=1972. 14. 340–352.

Geday Gusztáv
– Bogdán István: 200 éves gyümölcsfa-fajtajegyzék.
=1971. 13. 327–374.

Mathiász hatása a korabeli hazai csemegeszőlő-termesztésre.
=1972. 14. 104–108.

Szőlészeti és borászati szimpozion (Mikulov, 1973. október 24–26).
=1974. 16. 277–279.

Gonda Béla
A mezőgazdasági szakigazgatás története 1945–1949.
=1970. 12. 62–108.

A mezőgazdasági termelés és a közellátás folyamatosságának biztosítása a felszabadulás utáni első években, 1945–1948.
=1976. 18. 480–538.

A biológiai alapok a magyar mezőgazdaság fejlesztésében 1858–1978.
=1980. 22. 197–245.

Grickevics, Anatolij
A városi önkormányzat a Litván Nagyfejedelemség magánföldesúri városaiban a XVI–XVII. században.
=1980. 22. 30–55.

Guldon, Zenon
A Dnyeper-jobbparti ukrán mágnásbirtokok kereskedelmi kapcsolatai Danziggal (Gdansk) a XVIII. században.
=1966. 8. 226–237.

Gunda Béla
A récefélék domesztikációja az Újvilágban.
=1980. 22. 16–20.

Gunst Péter
Nagybirtok-leltárak 1934–1939.
=1965. 7. 255–327.

A mezőgazdasági múzeumok gyűjtőtevékenysége és az agrártörténeti kutatás.
=1966. 8. 555–557.

Molnár Balázs: Hozzászólás Gunst Péter: A mezőgazdasági múzeumok gyűjtőtevékenysége és az agrártörténeti kutatás c. vitacikkéhez.
=1968. 10. 582.

Az állattenyésztés alakulása Magyarországon 1919–1938.
=1969. 11. 325–434.

Agrártörténeti folyóirat Indiában.
=1974. 16. 277.

A magyar mezőgazdaság technikai fejlődése és annak akadályai (A XVIII. század végétől 1945-ig).
=1975. 17. 42–53.

Pataky Ernő: Néhány észrevétel Gunst Péter: „Az iparosodás hatása Nyugat- és Kelet-Európa mezőgazdaságára a XIX–XX. században” című tanulmányára (=Valóság 1976. 9. 1–17.).
=1978. 20. 283–285.

Matolcsi János (1923–1983). Nekrológ.
=1982. 24. 456–457.

Gyimesi Sándor
Adalékok Miskolc gabonaellátásához a XVII. század végén.
=1968. 9. 481–490.

Győriványi Sándor
A kötélgyártó kézműipar fejlődésének és a gazdasági kötéláruk választékának néhány agrártörténeti vonatkozása.
=1967. 9. 328–345.

Gyüszi László
Szabados Pál oroszlányi lelkész feljegyzései a jobbágyviszonyokról és a jobbágyfelszabadításról.
=1972. 14. 423–431.

Hagelberg, Gerhard B.
– Müller, Hans-Heinrich: Cukorrépa termesztésére és feldolgozására alakult tőkés társaságok Németországban a XIX. században.
=1974. 16. 446–470.

Hajdú Helga, J.
Tessedik-kéziratok az Országos Széchényi Könyvtárban.
=1964. 6. 561–565.

Hajnóczkyné Miklósi Éva
Adalékok az Állatorvostudományi Egyetem történetéből (1919–1969).
=1977. 19. 251–257.

Halász Péter
Az állati fehérje jelentősége a hagyományos sertéstartásban.
=1970. 12. 381–384.

A termelőszövetkezeti mozgalom története Egyházaskozáron.
=1971. 13. 149–195.

A vöröshagyma termelése a bukovinai székelyeknél.
=73. 15. 507–525.

Hanzó Lajos
Tessedik és az európai gazdaságtudomány.
=1961. 3. 223–242.

Tessedik néhány kiadatlan gazdasági írása.
=1961. 3. 243–282.

Harmatta János
Megjegyzések Közép- és Kelet-Európa házi emlősállatainak fejlődéstörténetéhez.
=1971. 13. 211–217.

Harnisch, Hartmut
– Müller, Hans-Heinrich: A paraszti szolgáltatások, adók és a mezőgazdasági termelés fejlődése a robotrendszer birodalmában.
=1979. 21. 356–364.

Hársfalvi Péter
Szabolcs megyei gyümölcsfa-adatok 1781-ből.
=1961. 3. 85–93.

Tessedik iskolája és Szabolcs megye.
=1961. 3. 286–287.

Adatok a Szabolcs megyei mezőgazdasági cselédnépesség létszámáról a XVIII. században.
=1963. 5. 399–408.

Heckenast József
Penyigey Dénes (1909–1974). Nekrológ.
=1974. 16. 541–544.

Hetyéssy István
A Nádasdy-uradalom gazdatisztjeinek termelési és elszámolási vitája 1623/24-ben.
=1967. 9. 457–480.

Nyugat-magyarországi jobbágyi kezeslevelek és legelőviszályok.
=1969. 11. 469–485.

Hiller István
A faipari oktatás kezdetei Selmecbányán.
=1970. 12. 385–393.

Erdészeti tudományos szakkönyvtárunk kialakulása.
=1977. 19. 390–411.

Hofer Tamás
Jobbágy hagyatéki leltárak és becsük a keszthelyi Festetics-uradalomból, 1785–1847.
=1957. 1. 285–327.

Néprajzi kongresszus Marburg an der Lahnban. 1965. április 26–30.
=1965. 7. 602–604.

Hoffmann Tamás
Az Eötvös Loránd Tudományegyetem agrártörténeti munkája.
=1957. 1. 82.

Középkori mezőgazdaság-történetünk kutatási módszereiről.
=1957.1. 342–347.

Szabó István (1898–1969). Nekrológ.
=1970. 12. 520–521.

A magyar agrárfejlődés településtörténeti következményei.
=1971. 13. 284–295.

Lázár Vilmos (1895–1972). Nekrológ.
=1972. 14. 519–521.

Kertművelés és szántógazdaság a Mediterráneumban.
=1979. 21. 289–318.

Hoóz István
A mezőgazdasági felsőoktatás fejlődése a felszabadulástól az 1957–58-as tanévig.
=1965. 7. 163–176.

Horváth Gyula
A kávé expanziója Brazíliában az 1929–33-as gazdasági világválságig.
=1979. 21. 464–487.

Hönschl Pál
A maremman és a magyar szarvasmarha közötti hasonlatosság vagy azonosság kérdéséről
=1973. 15. 552–590.

Ila Bálint
A vízimalmok teljesítőképessége a XVII. század végén.
=1964. 6. 415–425.

A vlach pásztorok tretina-adója.
=1966. 8. 303–312.

Imreh István
– – közli: Székelyföldi paraszti jegyzőkönyvek pásztorlási határozatai (1717–1928).
=1959. 2. 161–190.

Iványi Anna
Az 1945. évi földosztás Mezőhegyesen.
=1963. 5. 526–537.

Iványi Emma
Adalékok a XVII. századi marhakereskedés történetéhez.
=1969. 11. 486–489.

Iványosi-Szabó Tibor
Az árak alakulása Kecskeméten a hódoltság utolsó évtizedeiben.
=1982. 24. 522–566.

Jablonkay Géza
Az alsóörsi közbirtokosság, a közös gazdálkodás egy régi formája (1816–1964).
=1968. 10. 180–203.

Jacobeit, Sigrid
A Mezőgazdasági Múzeumok Nemzetközi Szövetségének 5. kongresszusa 1978. szeptember 11–15., Neubrandenburg – NDK.
=1979. 21. 565–568.

A parasztasszonyok reális mindennapjai a kis- és középparaszti üzemekben, gazdaságokban.
=1981. 23. 60–103.

Jacobeit, Wolfgang
Az erőteljesebb nemzetközi együttműködés kérdéséhez az európai agrárnéprajz területén.
=1963. 5. 211–214.

A néprajz és a termelőerők története.
=1966. 8. 1–12.

Agrártörténetírás Ausztráliában.
=1968. 10. 587–589.

Az iparosítás területi-kulturális és területi-gazdasági hatása Közép-Európa parasztságára.
=1977. 19. 317–324.

Jacunszkij, V. K.
Változások a földművelés elhelyezkedése terén európai Oroszországban a XVIII. század végétől az első világháborúig.
=1962. 4. 365–402.

Jankovich Miklós
Adatok a magyar szarvasmarha eredetének és hasznosításának kérdéséhez.
=1967. 9. 420–431.

A magyar ló.
=1970. 12. 253–267.
Történeti visszapillantás a háziló eredetére. Ösztön és magatartás szerepe a természetes szelekciónál.
=1975. 17. 205–233., 2 t.

Kafengauz, B. B.
– Anfimov, A. M. –Budovnyic, I. U.: A Kelet-Európa agrártörténete sympozium kievi ülésszakának tudományos eredményei.
=1961. 3. 594–606.

Kahk, J.
Matematikai elemzés elektromos számítógépekkel az észtországi társadalmi-gazdasági fejlődés egyes kérdéseinek vizsgálatánál. (A XIX. század első felében.)
=1971. 13. 318–326.

Káldi Gyula
Az árutermelő mezőgazdasági munka gondjai Festetics György környezetében. (Tanácsadóinak nézetei és jószágvezetésének gyakorlata.)
=1968. 10. 118–130.

Káldy-Nagy Gyula
A Szeged környéki szultáni hász-birtokok mezőgazdasági termelése a XVII. század második felében.
=1961. 3. 457–513.

– – közli: Tolna mezőváros mezőgazdasági termelése a XVI. század derekán a török adójegyzékekben.
=1962. 4. 579–601.

Kápolnai Iván
Statisztikai vizsgálódások Mezőkövesd gazdálkodásának történetében (1828–1935).
=1973. 15. 451–468.

Káposztás István
– – közli: Iratok a magyar mezőgazdaság 1945. évi helyzetéről.
=1965. 7. 98–162.

– – közli: Adalékok állattenyésztésünk 1945–1948. évi helyzetéhez.
=1970. 12. 109–153.

Katona Imre
Munkaszervezeti formák és ideiglenes életközösségek idénymunkákon a kapitalizmus korában.
=1961. 3. 534–562.

Munkaidő és teljesítmény kubikmunkán (1850–1945).
=1963. 5. 409–420.

Kávássy Sándor
– – közli: Latinca Sándor intézkedései a szegényparasztság földhöz juttatására.
=1967. 9. 173–182.

A földművelő nép földhöz juttatása Somogyban 1919-ben.
=1969. 11. 193–217.

Latinca Sándor Somogy vármegye direktóriumában.
=1973. 15. 526–551.

Földbirtokosok és bérlők Szatmár megyében az 1895. évi mezőgazdasági statisztika tükrében.
=1978. 20. 164–171.

Szatmári puszták a XIX. század elején (Szirmay Antal adatai alapján).
=1980. 22. 193–196.

Gazdasági viszonyok Szatmárban a XIX. század elején. (Az egykorú honismertető és statisztikai irodalom alapján.)
=1981. 23. 133–151.

Kazimir, Stefan
A XVI–XVII. századi árviszonyok forrásanyaga és felhasználásuk az agrártörténeti kutatásban.
=1971. 13. 21–37.

Tudományos szimpozion Smolenicén (ČSSR) a késői feudalizmus sajátosságairól. (1970. december 17–18.)
=1971. 13. 522–523.

A régi budai gabonamérték.
=1974. 16. 56–65.

Magyarország külkereskedelmi forgalmának színvonala a XVI. században.
=1978. 20. 382–394.

Kecskés Sándor
Újhelyi Imre tanári és igazgatói munkássága 1889–1919.
=1975. 17. 487–503.

Tehenesgazdák, tehenesek fizetése és jutalékrendszere Fejér megyei uradalmi tehenészetekben (1934).
=1981. 23. 188–210.

Kellner Judit
A Magyar Könyvtáros Egyesület levéltári szekciójának kaposvári tanácskozása.
=1982. 24. 458–459.

Király István
A szarvasmarha-tenyésztés átalakulása Somogy megyében 1848–1944.
=1963. 5. 177–210.

A bonyhádi tájfajta szarvasmarha kialakulása.
=1965. 7. 550–570.

A szarvasmarha-tenyésztés fejlődése Tolna megyében (1848–1944).
=1968. 10. 386–513.

Achim parasztpártjának fő történeti problémái.
=1969. 11. 505–555.

Nagyatádi Szabó István útja a képviselői mandátumtól az őszirózsás forradalom miniszteri székéig. 1–2.
=1971. 13. 422–453.; 1972. 14. 173–195.

Az 1891-es agrárszocialista mozgalmak paraszti dokumentumainak kritikai vizsgálata.
=1976. 18. 16–47.

Az 1891-es agrárszocialista mozgalom és az 1905–06. évi dunántúli aratósztrájkok és cselédsztrájkok összehasonlítása.
=1980. 22. 311–348.

Tények és dokumentumok a magyar agrároktatás múltjából. Bartók Béla családja és a parasztság.
=1981. 23. 532–541.

Az állattenyésztés termelékenysége (1848–1914).
=1982. 24. 61–70.

Az agrárszocialista mozgalmak korabeli könyvészete.
=1982. 24. 304–358.

Király István Szabolcs
A cséplés gépesítésének kezdete Somogyban. (Az 1839-ben épített magyaratádi cséplőgép műszaki leírása.)
=1978. 20. 540–554.

Kirilly Zsigmondné
A jobbágyság gabonatermelésének vizsgálata maghozam szempontjából.
=1968. 10. 70–77.

– Kiss István, N.: Adalékok a paraszti gabonatermelés kérdéséhez a XVI–XVII. századi Magyarországon.
=1969. 11. 111–127.

Kiss Albert
Bogdán István: Gabonaféléink térfogatsúlya a XVIII/XIX. század fordulóján. (Perjés Géza, Vörös Károly és Kiss Albert megjegyzéseivel.)
=1980. 22. 527–594.

Kiss Attila
A Kárpát-medence koraközépkori szőlőművelésének kérdéséhez.
=1964. 6. 143–149.

Kiss Imre, É.
Adatok a szarvaskerep magyarországi termesztésének történetéhez.
=1969. 11. 102–110.

Kiss István, N.
A jobbágytelken kívüli paraszti szántók a XVI. században.
=1962. 4. 602–612.

A kászonyi udvarház és szőlőgazdaság. (A kászonyi kúria 1664. évi urbáriuma és inventáriuma alapján.)
=1965. 7. 496–505., 1 t.

A szőlőművelés terméshozamának alakulása a XVII–XIX. században.
=1968. 10. 78–93.

Tudományos ülésszak Marburgban. 1967. július 16–22.
=1968. 10. 228–230.

– Kirilly Zsigmondné: Adalékok a paraszti gabonatermelés kérdéséhez a XVI–XVII. századi Magyarországon.
=1969. 11. 111–127.

Zsellérfalvak és a földesúri föld paraszti bérlete Bereg megyében. (Kászony és Vári districtus, 1550–1670.)
=1970. 12. 372–380.

Húsfogyasztás (katonai és közfogyasztás) a XVI–XVII. századi Magyarországon.
=1973. 15. 92–114.

Szőlő-monokultúra a Hegyalján, XVI–XVII. század. (Termelés, export, ár, minőség.)
=1973. 15. 383–390.

A paraszti vadászat Magyarországon (XVI–XVIII. század).
=1974. 16. 66–71.
Mérték, állam és társadalom. (A magyar királyság XV–XVI. századi űrmértékeinek kérdéséhez.)
=1975. 17. 273–292.

A pozsonyi mérő felhasználásának problémái.
=1976. 18. 544–549.

Kiss József
Küzdelem a jászkunsági pusztákért a német lovagrend uralmának első évtizedeiben (1702–1720).
=1973. 15. 391–450., 1 térk. mell.

Kiss Sándor, É.
A fácán a magyar nyelvemlékekben és régebbi irodalmi forrásokban.
=1972. 14. 331–339., 1 t.

Klemm, Volker
Albrecht Daniel Thaer szerepe a német mezőgazdasági akadémiai képzés kialakulásában.
=1973. 15. 301–318.

Agrártörténeti kutatás és oktatás a Német Demokratikus Köztársaságban.
=1981. 23. 314–318.

Kóczián Géza
– Szabó László Gyula: Egy nagyatádi parasztkert leírása, etnobotanikai értékei és géntartalékai.
=1978. 20. 181–197.

Kollwencz Ödön
Az alsófokú és középfokú erdészeti szakoktatás és az erdészeti szakmunkásképzés története.
=1976. 18. 201–231.

Kolossa Tibor
Adatok az agrárnépesség összetételéhez az Osztrák-Magyar Monarciában (1900 körül). 1–2.
=1962. 4. 95–128., 447–536.

– Puskás Júlia: A 100 kat. holdon felüli birtokterületek tulajdoni és birtokkezelési struktúrája Magyarországon 1911-ben.
=1978. 20. 444–480.

Kolossváry Szabolcsné
A magas-bakonyi ugodi erdőgazdaság története (1891–1958).
=1966. 8. 156–177.

A magyar erdészeti kutatásügy a második világháború előtt.
=1969. 11. 20–46.

A magyar erdőgazdaság és papíripar kapcsolatai a XIX. század végétől a második világháborúig.
=1971. 13. 408–421.

Komanovics József
A földreformmal és a potsdami egyezmények végrehajtásával kapcsolatos telepítések Baranyában 1945–46-ban.
=1966. 8. 378–398.

Szlovákiai magyarok betelepítése Baranyába 1947–1948-ban.
=1970. 12. 181–200.

Komló László
Donáth Ferenc: Komló László és Kovács Csaba cikkéhez.
=1979. 21. 487–488.
 
– Kovács Csaba: A közös és egyéni érdek a ceglédi Nagy Sztálin termelőszövetkezetben.
=1979. 21. 487–564.

Komoróczy György
Az elhagyott nagybirtokok helyzete Bihar megyében a földreform előtt (1944. november – 1945. március).
=1966. 8. 449–469.

Kósa László
A gyulai zöldségtermelő körzet kialakulása.
=1967. 9. 496–512.

A burgonya magyar nevei.
=1968. 10. 579–582.

Kosáry Domokos
Bevezető.
=1957. 1. 3–8.

Tessedik és a kereskedelmi bizottság.
=1961. 3. 283–285.

– – közli: Egy gazdasági utazás a II. József-kori Magyarországon.
=1962. 4. 208–233.

A paraszti „família” kérdéséhez a XVIII. század elején.
=1963. 5. 120–132.

Kostrowicka, Irena
A mezőgazdasági termelés és technika változásai a Lengyel Királyságban az iparosítás első korszakában (1815–1864).
=1978. 20. 101–115.

Kovách Géza
A majorsági gazdálkodás kialakulása Arad megyében a XIX. század elején.
=1963. 5. 510–525.

Kovács Ágnes
Az úrbéres viszony alakulása a Csongrád-vásárhelyi uradalom mezővárosaiban (1722–1848).
=1979. 21. 414–431.

Kovács András
Emlős háziállataink eredete az összehasonlító citogenetika alapján.
=1977. 19. 258–270.

Kovács Csaba
Donáth Ferenc: Komló László és Kovács Csaba cikkéhez.
=1979. 21. 487–488.
 
– Komló László: A közös és egyéni érdek a ceglédi Nagy Sztálin termelőszövetkezetben.
=1979. 21. 487–564.

Kovács Edit
Az úrbéri kármentesítési kötvények tőzsdei árfolyamának alakulása, 1856–1867.
=1971. 13. 77–85.

Kovács Gábor
Tessedik Sámuel és a parasztság.
=1961. 3. 201–205.
Kováts Zoltán
A XVIII. századi népességfejlődés kérdéséhez.
=1969. 11. 218–227.

Kozma Pál
Mathiász János nemesítő tevékenységének értékelése.
=1972. 14. 101–103.

Körmendy Adrienne
A Soltész („more scultetorum”) telepítette falvak a Szepességben (XIII–XIV. század).
=1974. 16. 305–348., 1 térk. mell.

Kristó Gyula
Vita a jogilag egységes jobbágyosztály magyarországi kialakulásáról.
=1977. 19. 271–276.

Kubinyi András
A fejérkői jobbágyok megmozdulásai 1520 körül.
=1963. 5. 379–383.

A mezőgazdaság történetéhez a Mohács előtti Budán. (Gallinczer Lénárt számadáskönyve 1525-ből.)
=1964. 6. 371–404.

Kulcsár Imre
A Magyaróvári Gazdasági Akadémia alapításának előzményei.
=1969. 11. 160–173.

Kuum, Ju.
Az Észt Mezőgazdasági Múzeum.
=1973. 15. 221–222.

Lacina, Vladislav
– Mika, Alois: Agrártörténeti kutatások Csehszlovákiában 1945–1964 között.
=1965. 7. 374–392.

Láng Péter
Mezőgazdasági érdekképviselet Magyarországon. Az agrárius mozgalom zászlóbontása és szervezeteinek kiépülése.
=1971. 13. 392–407.

Lencsés Ferenc
A summásgazda.
=1964. 6. 476–487.

Földosztás Martonvásáron 1945-ben.
=1965. 7. 86–97.

Az idénymunkások helyzete az előszállási uradalomban 1940–44.
=1965. 7. 571–587.

Leskiewicz, Janina
A lengyel agrártörténeti bizottság működéséről.
=1971. 13. 218–219.

Lovas Márton
A lenini szövetkezeti terv és a mezőgazdaság átszervezése Magyarországon.
=1970. 12. 330–371.

Macera, Pablo
A perui cukornád-ültetvények munkaerő-gazdálkodása a XIX. században.
=1977. 19. 72–103.

Makkai László
– – közli: Hadik András az erdélyi mezőgazdaságról.
=1957. 1. 37–52.

Agrártörténeti kutatások az MTA Történettudományi Intézetében.
=1957. 1. 79–81.

– – közli: Zákány Péter mosonmagyaróvári tőzsér bevételi és kiadási naplója 1630–39-ből.
=1957. 1. 247–258.

– – közli: Kimutatások a Rákóczi-birtok terméseredményeiről és állatállományáról (1650–1660).
=1957. 1. 270–282.

A robotgazdálkodás kialakulása a sárospataki uradalomban.
=1965. 7. 441–470.

Az allódiumok gabonatermelése.
=1968. 10. 45–69.

Maksay Ferenc
Az Országos Levéltárban folyó agrártörténeti munkáról.
=1957. 1. 82–83.

Gabonatermesztés Nyugat-Magyarországon a XV–XVI. század fordulóján.
=1962. 4. 14–24.

Kiállítás az agrártörténet levéltári forrásaiból.
=1964. 6. 266–267.

– – kandidátusi disszertációjának vitája.
=1965. 7. 328–345.

Európa mezőgazdasága a XVI–XVII. században.
=1967. 9. 1–11.

– Bogdán István: Királyi öl és királyi hold.
=1967. 9. 106–110.

– – közli: Csáktornyai majorságterv az 1690-es évekből.
=1967. 9. 491–495.

Parasztnemesi gazdálkodás Szentgálon 1700–1848. 1–2.
=1973. 15. 13–38., 245–300.

– –: A magyar falu középkori településrendje c. akadémiai doktori értekezésének vitája.
=1977. 19. 534–554.

Mándoki László
– – közli: Adatok a magyar méhészet történetéhez a XVII. századból.
=1959. 2. 114–126.

Mándy György
– Wellmann Imre – Mesch József: Száznegyven esztendős búzakalász-lelet.
=1963. 5. 441–483.

Matolcsi János
A szarvasmarha testnagyságának változása a történelmi korszakokban Magyarország területén.
=1968. 10. 1–38.

Országos földreform-emlékünnepség Békéscsabán (1970. március 15–16.).
=1970. 12. 247–250.

A Magyar Mezőgazdasági Múzeum agrártörténeti kutatómunkájának 75 éves mérlege.
=1971. 13. 196–210.

Menyhárt Lajos
Az agrárkérdés az 1905–1907-es orosz forradalom idején.
=1975. 17. 399–424.

Mérey Klára, T.
A földművelési rendszerek alakulása Somogy megyében (1720–1848).
=1962. 4. 193–200.

Az erdőgazdálkodás Somogy megyében (1700–1879).
=1963. 5. 133–152.

– – közli: Egy középnemesi uradalom gazdasági felmérése 1839-ben Somogy megyében.
=1966. 8. 332–362.

A Somogy megyei Hunyady-uradalom majorsági gazdálkodása a XIX. század első felében.
=1970. 12. 411–469.

Mesch József
– Wellmann Imre – Mándy György: Száznegyven esztendős búzakalász-lelet.
=1963. 5. 441–483.

Mészáros Géza
– Simonffy Emil: Százéves kukoricaszem-lelet a Zalaegerszegi Állami Levéltárban.
=1968. 10. 479–485.

Mészáros Károly
A marcali szocializált mezőgazdasági üzem („termelőszövetkezet”) gazdálkodása 1919-ben.
=1965. 7. 198–215.

A Nagyatádi-féle földreformtörvények megalkotása. A Rubinekkel kötött kompromisszum. 1–2.
=1978. 20. 481–525.; 1979. 21. 40–94.

Mészáros László
Kecskemét gazdasága a török uralom első évtizedeiben. A hódoltsági mezővárosok XVI. századi gazdasági fejlődésének kérdéséhez.
=1979. 21. 142–220.

Mickun, N. I.
A merinó juhok transzhumálása a XVIII. századi Spanyolországban és a Mesta pásztorai.
=1972. 14. 279–291.

A kasztíliai koronatartományok agrárrendszerének néhány problémája a XVIII. században.
=1975. 17. 293–352.

A Mesta bírságai.
=1978. 20. 1–10.

Mika, Alois
A csehszlovákiai parasztság késő feudalizmuskori fejlődésének kutatása 1945 után.
=1962. 4. 634–648.

– Lacina, Vladislav: Agrártörténeti kutatások Csehszlovákiában 1945–1964 között.
=1965. 7. 374–392.

Miskolczy Ambrus
Adatok az erdélyi reformkori hivatalnok-értelmiség életformájához. Egy háztartási statisztika 1834-ből.
=1977. 19. 412–421.

Misz János
Nagytálya bortermelő parasztgazdaságai a XVI. században.
=1964. 6. 150–169.

Molnár Ambrus
Egy parasztgazda élete és gazdálkodása a Bihar megyei Sápon (1890–1896).
=1967. 9. 117–172.

Határhasználat a Bihar megyei Sápon a XIX. században.
=1968. 10. 514–551.

Nagyrábé népének gazdálkodása a török hódoltság után.
=1972. 14. 398–422.

Egy nagysárréti falu mezőgazdasága a XIX. században.
=1974. 16. 247–263.

A dézsma és a kilenced beszedése Békés megyében a XVI. században.
=1978. 20. 142–152.

Molnár Balázs
Hozzászólás Gunst Péter: A mezőgazdasági múzeumok gyűjtőtevékenysége és az agrártörténeti kutatás c. vitacikkéhez.
=1968. 10. 582.

Molnár László
A magyarországi dámvad, cervus (dama) dama Linné, 1758 múltja.
=1978. 20. 286–291.

Molnár Lászlóné
A földreform Hajdú megyében. (1945.)
=1965. 7. 588–601.

A mezőgazdasági termelőerők fejlődése Hajdú-Bihar megyében (1945–1964).
=1968. 10. 216–226.

Molnár Mária
Egy parasztgazdaság munkaszervezete. (Tarpa, 1940.)
=1970. 12. 497–519.

Molnár Nándor
Néhány szó a burgonya magyar neveiről.
=1967. 9. 271–272.

Müller, Hans-Heinrich
– Hagelberg, Gerhard B.: Cukorrépa termesztésére és feldolgozására alakult tőkés társaságok Németországban a XIX. században.
=1974. 16. 446–470.

– Harnisch, Hartmut: A paraszti szolgáltatások, adók és a mezőgazdasági termelés fejlődése a robotrendszer birodalmában.
=1979. 21. 356–364.

– Bentzien, Ulrich
Mezőgazdasági termelőerők a feudalizmusban.
=1980. 22. 1–15.

Nádor Jenő
– – összeáll.: Tessedik Sámuel írásainak címjegyzéke.
=1961. 3. 292–308.

Nagy Dezső
Újabb (külföldi) adatok a hegyhúzó történetéhez.
=1971. 13. 72–76.

A rétközi dohányosság történetéről és munkamódjáról, 1950-ig.
=1973. 15. 176–218.

Nagy László
Az ültetvényes gazdálkodás eredményeiről és problémáiról Haiti francia gyarmaton a XVIII. században.
=1974. 16. 202–212.

Niederhauser Emil
A szlavofilek és az oroszországi jobbágyfelszabadítás.
=1966. 8. 432–448.

Nováki Gyula
Agrártörténeti adatok az 1966–1967. évi magyar régészeti irodalomból.
=1969. 11. 228–234.

Oláh József
A sárospataki és regéci uradalmak állattenyésztése a XIX. század első felében.
=1962. 4. 234–265.

Földművelés és szőlőművelés a sárospataki és regéci uradalmakban a XIX. század első felében.
=1964. 6. 189–223.

A sárospataki és regéci uradalmak ipari üzemei a XIX. század első felében.
=1965. 7. 506–516.

Bérmunka a parasztbirtokon az 1920–30-as években.
=1971. 13. 483–515.

A geszti uradalom XVIII. századi számadásai.
=1978. 20. 153–163.

Orbán Sándor
– – közli: Adalékok a Somogy megyei újgazdák helyzetéhez (1945–1948).
=1961. 3. 116–125., 1 t.

A mezőgazdasági népesség rétegződése a földreform után Somogy megyében (1945–1949).
=1965. 7. 1–59.
Egy kérdőíves összeírás feldolgozása a mezőgazdasági népesség 1946. évi helyzetéről.
=1966. 8. 73–121., 9 t. mell.

A gazdagparasztság helyzete és fölszámolásának kezdetei a felszabadulás után.
=1968. 10. 382–438.

Orczyk, Josef
A lengyel mezőgazdaság fejlődésének tényezői (1918–1939).
=1961. 3. 116–125., 1 t.

Orosz István
Széchenyi és a jobbágykérdés.
=1962. 4. 52–94.

Földesúri támadások a hegyaljai mezővárások ellen a XVIII. század második felében.
=1975. 17. 25–41.

– Barta János, ifj.: Albrecht Thaer hatása a magyarországi agrártudományra.
=1979. 21. 365–377.

Ort János
Úriszék és majorgazdaság a Vas megyei Alsószelestén 1555–1580.
=1961. 3. 429–456.

Oszvald Ferenc
– – közli: Jenei Ferenc gazdasági hagyatéka. 1480–1500.
=1957. 1. 15–17.

Ősy-Oberding József
A bukovinai székelyek letelepítése a Dunántúlon.
=1967. 9. 183–194.

Pach Zsigmond Pál
A magyarországi agrárfejlődés elkanyarodása a nyugat-európaitól. (A feudalizmusból a kapitalizmusba való átmenet magyarországi sajátosságainak kérdéséhez.)
=1961. 3. 1–9.

A kelet-európai „Gustwirtschaft” problematikájához: robotmunka és bérmunka a földesúri majorságokon a XVI–XVII. századi Magyarországon.
=1971. 13. 1–20.

Papp Zsigmond
– Bogdán István – Szabó Miklós: Kétszáz éves gabonaszemek az Országos Levéltárban.
=1963. 5. 50–66., 2 t.

Pataki János Vidor
– – közli: Vasmegyericsei kárbecslés, 1520.
=1957. 1. 17–26.

Pataky Ernő
– Erdei Ferenc: Termelői szervezetek a magyar mezőgazdaság kapitalista fejlődésében. 1–2.
=1957. 1. 165–182.; 1959. 2. 7–24.

Néhány észrevétel Gunst Péter: „Az iparosodás hatása Nyugat- és Kelet-Európa mezőgazdaságára a XIX–XX. században” című tanulmányára (=Valóság 1976. 9. 1–17.).
=1978. 20. 283–285.

Penyigey Dénes
Tessedik Sámuel élete és munkássága.
=1961. 3. 169–189., 1 t.

Perjés Géza
Vita a Történettudományi Intézetben Perjés Géza „Mezőgazdasági termelés, népesség, hadsereg-élelmezés és stratégia a 17. század második felében (1650–1715)” c. könyvéről.
=1964. 6. 512–547.

Jelentés az 1728. évi adóösszeírás gépi feldolgozásáról.
=1978. 20. 11–80.

Bogdán István: Gabonaféléink térfogatsúlya a XVIII/XIX. század fordulóján. (Perjés Géza, Vörös Károly és Kiss Albert megjegyzéseivel.)
=1980. 22. 527–594.

Perneki Mihály
A mezőhegyesi állami ménesbirtok gazdálkodása 1867–1900.
=1976. 18. 322–375.

Péter Katalin, R.
Szabad és dézsmás szőlők Zemplén megyében a XVII. század végén.
=1964. 6. 170–188.

Pető Mária, R.
A pannóniai szarvasmarha-tartás emlékanyaga.
=1973. 15. 70–74.

A ló fogatolása Pannóniában.
=1974. 16. 72–78.

Az élelmiszer-feldolgozás emlékanyaga Aquincumban.
=1977. 19. 144–153.

Pintér Ilona
Egy tanyagazdaság 1939-ben. (Szentes.)
=1981. 23. 211–222.

Pintér János
Földbérletek és regálebérletek a vallásalapítványi uradalmak ceglédi gazdasági kerületében a XIX. század utolsó harmadában.
=1973. 15. 469–506.

Pogány Mária
A vasútépítő munkások bérviszonyai és életviszonyai a magyar vasútépítés hőskorában (1846–1873).
=1974. 16. 405–425.

Pohilevics, D.
„Kapitalista” útvesztők a feudális földbirtokok történetében.
=1962. 4. 1–13.

Prikler, Harald
– Zimányi Vera: Konjunktúra és depresszió a XVI–XVII. századi Magyarországon az ártörténet és a harmincad bevételek tanúságai alapján; kitekintés a XVIII. századra.
=1974. 16. 79–201.

Puskás Júlia
– Kolossa Tibor: A 100 kat. holdon felüli birtokterület tulajdoni és birtokkezelési struktúrája Magyarországon 1911-ben.
=1978. 20. 444–480.

Pusztainé Madar Ilona
Adatok a sárrétudvariak gazdálkodásának történetéhez, különös tekintettel a lótartásra.
=1976. 18. 419–471.

Rácz István
A Debreceni Kossuth Lajos Tudományegyetem Történelmi Intézetének agrártörténeti munkájáról.
=1957. 1. 85–86.

Az első magyarországi katonai térképfelvétel tanyatörténeti tanulságai.
=1976. 18. 1–15.

Rusiński, Władysław
Báthory István katonapolitikája és a lengyel parasztság.
=1968. 10. 355–369.

Ruzsás Lajos
A kisüzemi szőlőtermelés gazdasági jelentősége egy városi iparos gazdasági tevékenységében.
=1981. 23. 542–545.

Sági Károly
– Füzes F. Miklós: Régészeti és archeobotanikai adatok a pannóniai kontinuitás kérdéséhez.
=1967. 9. 79–98.

Sándor László
A robotmunka az Esterházyak bujáki uradalmában a XVIII. században.
=1981. 23. 515–531.

Sándor Pál
A XIX. századi parasztbirtok vizsgálatának történeti statisztikai forrásai-módszerei és újabb eredményei.
=1964. 6. 36–83., 1 t.

A századforduló agrárstatisztikájának vizsgálatához.
=1965. 7. 177–197.

A parasztbirtok Borosjenőn, különös tekintettel a szőlőbirtoklásra (1851).
=1966. 8. 547–552.

A XIX. századi parasztbirtok vizsgálatának problémái és újabb eredményei a felszabadulás utáni irodalom tükrében. 1–. [Folytatása elmaradt.]
=1968. 10. 94–117.

Az 1849 utáni parasztbirtok történeti statisztikai vizsgálatához Fejér megyében.
=1970. 12. 281–317.

Esettanulmány módszertani séma kidolgozásához.
=1975. 17. 353–398.

Adalékok a budaörsi birtokrendező per történetéhez.
=1977. 19. 422–433.

Iparos és kereskedő zsellérek Fejér megyében az 1928. évi összeírás tükrében.
=1981. 23. 236–240., 1 mell.

Sándor Vilmos
A gabonacséplés gépesítése Magyarországon.
=1962. 4. 403–446.

Sárközi Zoltán
Válasz az erdélyi szászok ügyében.
=1967. 9. 275.

Sáry István
Gazdálkodási viszonyok Győr megye néhány nagy- és középbirtokán az 1860-as évek elején.
=1982. 24. 112–148.

Sashegyi Oszkár
A jobbágyfelszabadítás végrehajtásával foglalkozó 1849. évi „Oktatás a Földnépéhez”.
=1957. 1. 191–201.

Schram Ferenc
Méhészeti kéziratok a XVIII. századból.
=1961. 3. 514–521.

– – közli: Peretsényi Nagy László leírása az Arad megyei szőlőművelésről (1805).
=1963. 5. 153–176.

– – közli: Feljegyzés 1777-ből aszúbor készítéséről.
=1965. 7. 253–254.

Selmeczi Kovács Attila
Adatok a nyomtatómunka termelékenységéhez Észak-Magyarország középső területén.
=1971. 13. 375–385.

Agrártörténeti múzeumfalu az NDK-ban. Alt Schwerin.
=1972. 14. 521–524.

A Magyar Mezőgazdasági Múzeum munkaeszköz-történeti archívuma.
=1973. 15. 219–220.

Repcetermesztés Magyarországon.
=1980. 22. 56–96.

Selmeczi László
Adatok a kengyel történetéhez és tipológiájához Magyarországon.
=1967. 9. 99–105.

Sikora András
A házinyúl-tenyésztés Magyarországon.
=1978. 20. 555–564.

Simon István
A földbérlő szövetkezetek (1920–1944).
=1976. 18. 476–418.

Simonffy Emil
Adatok a paraszti birtokviszonyok vizsgálatához Zala megyében a jobbágyfelszabadítás után. Kilenc falu történeti statisztikai vizsgálata.
=1968. 10. 131–179.

– Mészáros Gábor: Százéves kukoricaszem-lelet a Zalaegerszegi Állami Levéltárban.
=1968. 10. 479–485.

A nagykapornaki szocializált gazdaság 1919-ben.
=1970. 12. 476–496., 1 t.

A jobbágytelek szerepe 1848 után a nyugat-dunántúli vármegyékben.
=1971. 13. 386–391.

Sipos Gábor
Megemlékezés Székács Elemérről születésének centenáriumán.
=1971. 13. 63–71.

Sipos Zsuzsanna
Dunavecse. Adalékok egy alföldi község kertkultúrájának kialakításához.
=1959. 2. 190–216.

Smelhaus, V.
A csehszlovák agrártörténeti szintézis előkészületei: módszerek és elvek.
=1977. 19. 555–570.

Solymosi László
A jobbágyköltözésről szóló határozat helye a költözés gyakorlatában.
=1972. 14. 1–40.

Sólyom Jenő
Jegyzetek Tessedik Sámuel írásainak címjegyzékéhez.
=1964. 6. 548–561.

Spira György
Tarnóczy Kázmér kísérlete az 1848-i jobbágyfelszabadítás megszorítására.
=1962. 4. 266–278.

A mérő és a font viszonyáról.
=1964. 6. 473–475.

A magyar negyvennyolc és a parasztság.
=1981. 23. 51–59.

Steinbach Antal
Az állami gazdaságok konszolidációjának első évei (1957–1959).
=1975. 17. 504–533.

Straub Éva, Ny.
Adalékok a gabonaárak alakulásához Magyarországon 1828–1831 között.
=1975. 17. 129–151.

Fügedi Erik: Gabonaárak a 19. század eleji sajtóban. (Megjegyzés Ny. Straub Éva közleményéhez.)
=1976. 18. 550.

Sugár István
Az egri püspökség hídvégi tejgazdasága a XVIII. század közepén.
=1979. 21. 221–225.

Az egri vörösbor termelésének múltjából. Az egri bikavér kialakulása.
=1981. 23. 104–132.

Az egri vár gazdálkodása az 1594–95. évi számadás türkében.
=1982. 24. 460–521.

Sulász Kosztász
Görögország mezőgazdasága a két világháború között.
=1971. 13. 128–148.

Surányi Béla
A lapály szarvasmarha tenyésztése Magyarországon az I. világháborúig.
=1982. 24. 388–427.

Surányi Dezső
Mezőgazdasági termelés az ókori Palesztinában – a Biblia tükrében.
=1976. 18. 148–162.

Bolgárkertészetek Cegléden és hatásuk a város zöldségtermesztésére.
=1981. 23. 163–187.

Süle Sándor
– – közli: Pethe Ferenc és a Georgikon. 1–2.
=1957. 1. 327–340. [A 2. részt nem találtam meg.]

Szabad György
– – közli: Mezővárosi legelőhasználat úriszéki szabályozása 1836-ban.
=1957. 1. 67–70.

A rendszeres kataszteri munkálatok agrártörténeti értékesítésével foglalkozó kísérletek célkitűzéseiről.
=1966. 8. 13–17.

Barta István (1910–1966). Nekrológ.
=1966. 8. 553–554.

Molnár József (1903–1974). Nekrológ.
=1975. 17. 534–535.

Szabados Pál
Gyüszi László közli: Szabados Pál oroszlányi lelkész feljegyzései a jobbágyviszonyokról és a jobbágyfelszabadításról.
=1972. 14. 423–431.

Szabó István
A prédium. Vizsgálódások a korai magyar gazdaságtörténet és településtörténet köréből. 1–2.
=1963. 5. 1–49., 301–337.

Szabó Károly
A kaptáras méhészkedés kialakulása Debrecenben.
=1973. 15. 156–175.

Hajdúsági méhészszervezetek.
=1975. 17. 152–171.

Csáti Szabó György, Debrecen hírneves méhészgazdája a XVIII. században.
=1976. 18. 163–178.

Méhészkedés ősi módon Debrecenben.
=1977. 19. 154–177.

Debrecen méhészete.
=1979. 21. 394–413.

Szabó László Gyula
– Kóczián Géza: Egy nagyatádi parasztkert leírása, etnobotanikai értékei és géntartalékai.
=1978. 20. 181–197.

Szabó Miklós
– Bogdán István – Papp Zsigmond: Kétszáz éves gabonaszemek az Országos Levéltárban.
=1963. 5. 50–66., 2 t.

Pethe Ferenc emlékkiállítás a Mezőgazdasági Múzeumban.
=1964. 6. 267–271.

Szabolcs István
Vita a lecsapolások és vízrendezések hatásáról a tiszántúli talajképződési folyamatokra.
=1959. 2. 63–87.

Irinyi János – a szíkkutató. „A Konyári-tó” c. cikk megjelenésének 125. évfordulójára.
=1964. 6. 305–312.

Szakács Sándor
– – közli: Adatok az etyeki, sarkadi, felsőszelestei és vasszilvágyi földművesszövetkezetek és táblás csoportok gazdálkodásának kezdeteihez.
=1963. 5. 538–557.

A nagyigmándi Jókai Termelőszövetkezet története.
=1975. 17. 54–128.

A Szovjetunió mezőgazdasága (1917–1939).
=1979. 21. 95–141.

Szakál Pál
Mezőgazdaságunk fejlődése az első ötéves terv időszakában. 1–2.
=1964. 6. 233–265, 488–511.

Szakály Ferenc
Balázs deák gyöngyösi kereskedő üzleti könyve. Adalékok a hódoltsági terület kereskedelmi kapcsolatainak történetéhez a XVI. század végén.
=1972. 14. 356–386.

Székely György
Vidéki termelőágak és az árukereskedelem Magyarországon a XV–XVI. században.
=1961. 3. 309–343.

Földesúri törekvések a jobbágyság költözési jogának felszámolására Magyarországon. – Kelet-európai típusú társadalmi folyamat az 1514 előtti évtizedekben.
=1972. 14. 261–278.

Mezővárosok, rendek, király 1514–1674. (Egy báni levél álláspontjának értelmezéséhez.)
=1974. 16. 349–352.

Dózsa népe és a populus Werbőczianus. – Osztályküzdelmek a nemzetfogalom körül 1514–1711.
=1975. 17. 1–24.

Dózsa Györgytől Georgius Zekelig.
=1976. 18. 539–543

Kereskedelem és városi agglomeráció Közép-Európában IV. Károly korában.
=1980. 22. 21–25.

A hónapok munkái és a középkori művészet.
=1981. 23. 1–30.

Szemző Béla
A magyar cukorrépa-termelés újjászervezése, 1945–1948. (Egy volt miniszteri biztos visszaemlékezései.) 1–3.
=1981. 23. 241–313., 547–610.; 1982. 24. 184–238.

Szendrey István
A községi gazdálkodás az Esterházyak derecskei uradalmában a XVIII–XIX. században.
=1962. 4. 201–207.

A jobbágy gazdálkodása a derecskei uradalomban a XVIII. században.
=1963. 5. 384–398.

Szilágyi Miklós
A halászat jelentősége a paraszti önellátásban és árutermelésben.
=1978. 20. 81–100.

Szörfy György
A Tanácsköztársaság mezőgazdasági igazgatása.
=1969. 11. 309–324.

Szuhay Miklós
Termelésfejlesztés és vetésterület-korlátozás mint az 1929–1933-as válságból való kilábalás eszközei.
=1961. 3. 413–428.

Az állami beavatkozási politika szerepe a mezőgazdasági terményértékesítésben az 1929–33-as gazdasági válság időszakában.
=1962. 4. 157–181.

A szántóföldi termelés fejlődése a magyar mezőgazdaságban 1867–1914 között.
=1971. 13. 38–62.

Tagányi Károly
Varga István közli: Tagányi Károly a régi magyar községről.
=1957. 1. 8–14.

Tagányi Zoltán
Agrárforradalmak és parasztság. Egy területi fejlődés összefoglalási kísérlete; megjegyzések a modern agrárrendszerek kialakulásához.
=1981. 23. 564–573.

A varsányi [Nógrád-Varsány] agrárproletariátus, mezőgazdasági munkások és gazdák bérezése és munkaszervezete.
=1982. 24. 53–60.

Takács Imre
Az 1894:XII. törvénycikk keletkezése.
=1974. 16. 471–490.

Takács Lajos
A „rókafarkú köles” termesztése a Nyugat-Dunántúlon.
=1967. 9. 297–307., 1 t.

Az irtásszerződések jelentősége és szerepének változása.
=1979. 21. 1–13.

Miért „boszniai” a kétfelé vágó kasza?
=1980. 22. 26–29.

Tálasi István
– – közli: Bereg megyei úrbéri szabályzat, 1781.
=1957. 1. 52–57.

Talpassy Tibor
A nagyüzemi termelés korai propagátora (Adorján János).
=1977. 19. 510–531.

Donáth Ferenc: Hozzászólás Talpassy Tibor tanulmányához.
=1977. 19. 531–533.

Tamássy István
Tessedik Sámuel, a pedagógus.
=1961. 3. 190–200.

Tardy Lajos
Martiny Sámuel és a grúziai bortermelés.
=1969. 11. 490–495.

Tárkány Szűcs Ernő
A deficiens jobbágy végrendelete a XVIII–XIX. században.
=1966. 8. 401–431.

Jogi népszokások parasztságunk öröklési rendjében (1700–1945).
=1980. 22. 273–310.

Tarvel, Enn
A földhasználati egység (gak-hacke) alkalmazásának metodikája a történeti kutatásokban.
=1972. 14. 90–100.

Tilkovszky Lóránt
Az elkülönözés és tagosítás Széchenyi István cenki uradalmában.
=1961. 3. 33–59.

Balásházy János agrártudományi nézetei.
 =1963. 5. 67–93.

A csehszlovák földreform magyar revíziója az első bécsi döntéssel átcsatolt területen (1938–1945).
=1964. 6. 113–142.

Tolnay Gábor
A Nagyatádi-féle földreform végrehajtása Öcsödön az 1920-as években.
=1975. 17. 172–204.

Tordayné Páter Erzsébet
– – közli: Juhorvoslás a XIX. század elején.
=1957. 1. 340–341.

Tóth Ágnes
A dohánytermesztés története Kubában 1717–1886.
=1980. 22. 472–520.

Tóth Dezső, J.
A Kisgazdapárt agrárprogramjának néhány vonása az 1918-as polgári demokratikus forradalom idején.
=1968. 10. 204–215.

Tóth Tibor
Adács község birtokviszonyai 1850–1877.
=1966. 8. 363–377.

Adatok az igali járás nagyüzemeinek helyzetéhez 1919 tavaszán.
=1969. 11. 174–192.

– – közli: Egy bajor középbirtok magyar szemmel 1926-ban.
=1971. 13. 454–482.

A mernyei uradalom gabona-terméseredményei (1833–1857).
=1972. 14. 156–172.

A mezőgazdasági jövedelmezőség és vállalati típusok kérdéséhez az 1930-as években.
=1982. 24. 71–86.

Tóth Zoltán
Schiszler Károly kádármester Szekszárdon. Egy kisvárosi mesterember gazdasági-társadalmi viszonyai a századfordulón.
=1977. 19. 199–218.

A szekszárdi mezővárosi blokk felbomlása a századfordulón. A hagyományos kistermelői együttes mobilitási modelljei.
=1980. 22. 349–433.

Török Katalin
Paraszti gazdaság és háztartás a XIX. század közepén.
=1981. 23. 381–488.

Trócsányi Zoltán
Az erdélyi szászok ügye.
=1967. 9. 273–275.

Trócsányi Zsolt
Beszámoló „Az úrbéres birtokviszonyok Magyarországon Mária Terézia korában (I. köt.: Dunántúl)” c. kötet vitájáról.
=1972. 14. 215–218.

Troickij, Sz. M.
Kelet-Európa agrártörténetének kérdései a VII. köztársaságok közi szimpoziumon.
=1965. 7. 355–358.

Urbán László
A termelőszövetkezeti szervezés megindulása és kiszélesedése Szolnok megyében (1948–1956).
=1980. 22. 141–171.

Vadász Sándor
„Nagyon bizalmas élelmezési helyzetjelentés, 1919. július 25.”
=1980. 22. 463–471.

Valter Ilona
A Bodrogköz honfoglalás kori és középkori településtörténete.
=1974. 16. 1–55., 2 t., 1 térk.

Váradi-Sternberg János
A magyar szőlőkultúra meghonosítása Oroszországban a XVIII. században és a XIX. század első felében.
=1967. 9. 111–116.

Varga Éva
Gyöngyös gazdasága és társadalma az 1828. évi összeírás tükrében.
=1981. 23. 152–162.

Varga István
– – közli: Tagányi Károly a régi magyar községről.
=1957. 1. 8–14.

Varga János
Az úrbéres föld mennyiségének változása Bihar megyében az úrbérrendezés és 1836 között.
=1959. 2. 37–63.

– – közli: Öreg Gyüker József krónikája 1787–1866.
=1964. 6. 453–472.

Várhidy Imre
Néhány adat a burgonyabetakarítás gépesítéséről (1845–1900).
=1976. 18. 472–479.

Adatok a budapesti központi tejcsarnok szövetkezet szerepéről a főváros tejellátásában (1883–1916).
=1978. 20. 172–180.

Vass Előd
A váci török vámnaplók adatai az Alföld felől nyugatra irányuló XVI. századi áruforgalomról.
=1972. 14. 120–155.

Öcsödi jobbágylevelek és tanúvallomások a Békés megyei hódoltságból.
=1980. 22. 172–192.

A török adózás kérdéséhez.
=1980. 22. 521–526.

Vastagh Gábor
Faúsztató berendezés a Börzsöny-hegységben a XIX. században.
=1962. 4. 613–616.

Veress Éva
Megjegyzések a jobbágyság (XVIII. századi) életszínvonalának statisztikai vizsgálatához.
=1961. 3. 126–132.

Vezekényi Ernő
Mezőgazdasági szakoktatásunk egy évszázadáról. Kecskeméti adatok.
=1973. 15. 139–155.

Vigh Károly
A Pest megyei Levéltár agrártörténeti tervei.
=1957. 1. 83.

Vincze László
Egy dunántúli tőkés nagybérlet gazdálkodása. (Maisa 1861–1940.) 1–. [A többi rész a repertórium lezárása után fog megjelenni.]
=1982. 24. 149–183.

Virágh Ferenc
A mezőgazdaság tőkés átalakulásának kezdetei Békés megyében és a mezőgazdasági munkásság körülményei.
=1978. 20. 116–141.

Adatok a dél-alföldi mezőgazdaság tőkés fejlődéséhez 1880–1910.
=1981. 23. 489–514.

Vlcskó Lajos
A 75 éves Magyar Mezőgazdasági Múzeum.
=1971. 13. 277–283.

Vörös Antal
A belterjes gazdálkodás és az állattenyésztés Moson megyében 1896–1914. Újhelyi Imre és a Magyaróvári Szarvasmarha-tenyésztő Egyesület. 1–2.
=1964. 6. 84–112., 313–346.

A tejgazdaságok kialakulása a Dunántúlon 1880–1895.
=1965. 7. 471–495.

Vörös Károly
Fejezetek Nagyváthy János életéből. 1–2.
=1961. 3. 10–32., 371–412.

Bogdán István: Gabonaféléink térfogatsúlya a XVIII/XIX. század fordulóján. (Perjés Géza, Vörös Károly és Kiss Albert megjegyzéseivel.)
=1980. 22. 527–594.

Walleshausen Gyula
Húsz éves az Agrártudományi Egyetem.
=1966. 8. 190–192.

Haladó hagyományaink: mezőgazdasági biográfiai irodalmunk helyzete.
=1968. 10. 552–560.

Wellmann Imre
Az 1955-i nemzetközi történészkongresszus agrártörténeti előadásai.
=1957. 1. 389–394.

Tessedik és a magyar agrárfejlődés.
=1961. 3. 206–222.

Földművelési rendszerek Magyarországon a XVIII. századában. (Főként az 1715. évi országos összeírás adatai alapján.)
=1961. 3. 344–370.

Agrártörténelmünk módszerének kérdéséről.
=1962. 4. 293–339.

A Magyar Mezőgazdasági Múzeum agrártörténeti osztályának megalakulása.
=1963. 5. 215–216.

– Mándy György – Mesch József: Száznegyven esztendős búzakalász-lelet.
=1963. 5. 441–483.

Királyi mérték és mérő alá való föld.
=1965. 7. 236–244.

Határhasználat az Alföld északnyugati peremén a XVIII. század első felében.
=1967. 9. 346–409.

– – doktori disszertációjának vitája.
=1982. 24. 428–455.

– Fügedi Erik: Számítógépes agrártörténeti kutatások a Magyar Mezőgazdasági Múzeumban és a KSH Könyvtára statisztikai kutatóhelyén.
=1976. 18. 115–147.

Wittman Tibor
A bolíviai agrárszerkezet és az 1953-as földreform.
=1968. 10. 561–578.

(x)
Az Agrártörténeti Szemle vitája a Kossuth Klubban.
=1965. 7. 349–354.

Zelnik János
A termelőszövetkezetek gazdasági fejlődése (1962–1967).
=1970. 12. 201–246.

Zimányi Vera
– – közli: Nezsider (Neusidl) község történeti statisztikája a XVI–XVII. században.
=1957. 1. 240–247.

– – közli: A Batthányak rohonci majorságának gazdasági leltárai és cselédsége (1634–1687).
=1957. 1. 258–270.

– – közli: Jobbágy Dániel rohonc-szalonaki provisor tiszttartói működése (1634–1653).
=1959. 2. 91–114.

– – közli: Adalékok a Batthányak XVII. századi marhakereskedésének történetéhez.
=1961. 3. 60–84.

Majorsági gazdálkodás a rohonc-szalonaki társuradalomban a XVII. század derekán.
=1962. 4. 25–51.

A rohonc-szalonaki uradalom és jobbágysága a XVI–XVII. században. (– – kandidátusi disszertációjának vitája.)
=1967. 9. 241–270.

– – közli: Beszámoló a III. Nemzetközi Gazdaságtörténeti Kongresszusról. (München, 1965. augusztus 23–27.)
=1967. 9. 276–279.

Mezőgazdasági termelés és termelékenység Magyarországon a késői feudalizmus korában (1550–1850). I. Források.
=1968. 10. 39–44.

– – közli: Sopron város húsellátása 1567-ben, 1570-ben és 1593-ban.
=1969. 11. 435–468.

– – közli: Velence szarvasmarha-importja az 1624–1647-es években.
=1972. 14. 387–397.

– Prickler, Harald: Konjunktúra és depresszió a XVI–XVII. századi Magyarországon az ártörténet és a harmincad bevételek tanúságai alapján; kitekintés a XVIII. századra.
=1974. 16. 79–201.

Rauch Dániel nedelicei főharmincados jelentései és levelei.
=1979. 21. 226–247.

Zólyomi József
Észak-Cserhát állattartásának másfél százada.
=1968. 10. 439–478.

Tárgyszó rész

abszolutizmus
Barta János, ifj.: A kelet-európai felvilágosult abszolutizmus agrotechnikai nézeteiről.
=1976. 18. 273–298.

Barta János, ifj.: A felvilágosult abszolutizmus parasztpolitikája a Habsburg- és a Hohenzollern-Monarchiában.
=1978. 20. 395–443.

Áchim András
Király István: Achim parasztpártjának fő történeti problémái.
=1969. 11. 505–555.

Adács
Tóth Tibor: Adács község birtokviszonyai 1850–1877.
=1966. 8. 363–377.

adatfelvétel
Eperjessy Kálmán: Az első katonai adatfelvétel (1782–1785) országleírásának forrásértéke.
=1961. 3. 522–533.

adó
Káldy-Nagy Gyula közli: Tolna mezőváros mezőgazdasági termelése a XVI. század derekán a török adójegyzékekben.
=1962. 4. 579–601.

Ila Bálint: A vlach pásztorok tretina-adója.
=1966. 8. 303–312.

Domokos Pál Péter: Háromszék és Csíkszék adóügyi összeírása, 1703. 1–2.
=1977. 19. 434–509.; 1978. 20. 198–282.

Perjés Géza: Jelentés az 1728. évi adóösszeírás gépi feldolgozásáról.
=1978. 20. 11–80.

Harnisch, Hartman – Müller, Hans-Heinrich: A paraszti szolgáltatások, adók és a mezőgazdasági termelés fejlődése a robotrendszer birodalmában.
=1979. 21. 356–364.

Vass Előd: A török adózás kérdéséhez.
=1980. 22. 521–526.

Adorján János
Talpassy Tibor: A nagyüzemi termelés korai propagátora. (Adorján János.)
=1977. 19. 510–531.

agglomerációk
Székely György: Kereskedelem és városi agglomerációk Közép-Európában IV. Károly korában.
=1980. 22. 21–25.

agrárexport
Frank Tibor: A magyar agrárexport kérdése az 1860-as évek angol-osztrák kereskedelmi tárgyalásain.
=1975. 17. 477–486.

agrárfejlődés
Pach Zsigmond Pál: A magyarországi agrárfejlődés elkanyarodása a nyugat-európaitól. (A feudalizmusból a kapitalizmusba való átmenet magyarországi sajátosságainak kérdéséhez.)
=1961. 3. 1–9.

Wellmann Imre: Tessedik és a magyar agrárfejlődés.
=1961. 3. 206–222.

Hoffmann Tamás: A magyar agrárfejlődés településtörténeti következményei.
=1971. 13. 284–295.

agrárkérdés
Menyhárt Lajos: Az agrárkérdés az 1905–1907-es orosz forradalom idején.
=1975. 17. 399–424.

agrármozgalom
Láng Péter: Mezőgazdasági érdekképviselet Magyarországon. Az agrárius mozgalom zászlóbontása és szervezeteinek kiépülése.
=1971. 13. 392–407.

agrárnépesség
Kolossa Tibor: Adatok az agrárnépesség összetételéhez az Osztrák-Magyar Monarchiában (1900 körül). 1–2.
=1962. 4. 95–128., 447–536.

agrárnéprajz
Jacobeit, Wolfgang: Az erőteljesebb nemzetközi együttműködés kérdéséhez az európai agrárnéprajz területén.
=1963. 5. 211–214.

agrárprogram
Tóth Dezső, J.: A Kisgazdapárt agrárprogramjának néhány vonása az 1918-as polgári demokratikus forradalom idején.
=1968. 10. 204–215.

agrárproletariátus
Tagányi Zoltán: A varsányi [Nógrád-Varsány] agrárproletariátus, mezőgazdasági munkások és gazdák bérezése és munkaszervezete.
=1982. 24. 53–60.

agrárreform
Bentzien, Ulrich: Az agrotechnika Németországban a polgári agrárreform előestéjén.
=1979. 21. 14–39.

agrárrendszer
Mickun, N. I.: A kasztíliai koronatartományok agrárrendszerének néhány problémája a XVIII. században.
=1975. 17. 293–352.

agrárstatisztika
Sándor Pál: A századforduló agrárstatisztikájának vizsgálatához.
=1965. 7. 177–197.

agrárszerkezet
Wittman Tibor: A bolíviai agrárszerkezet és az 1953-as földreform.
=1968. 10. 561–578.

agrárszocialista mozgalmak
Király István: Az 1891-es agrárszocialista mozgalmak paraszti dokumentumainak kritikai vizsgálata.
=1976. 18. 16–47.

Király István: Az 1891-es agrárszocialista mozgalom és az 1905–06. évi dunántúli aratósztrájkok és cselédsztrájkok összehasonlítása.
=1980. 22. 311–348.

Király István: Az agrárszocialista mozgalmak korabeli könyvészetéhez.
=1982. 24. 304–358.

agrártelepülés
Fügedi Erik: Agrár jellegű szlovák település a török alól felszabadult területen.
=1966. 8. 313–331.

agrártörténet
Az agrártörténeti munkaközösség megalakulása.
=1957. 1. 71.

Agrártörténeti konferencia terve.
=1957. 1. 71–72.

Makkai László: Agrártörténeti kutatások az MTA Történettudományi Intézetében.
=1957. 1. 79–81.

A Marx Károly Közgazdasági Egyetem gazdaságtörténeti tanszékének agrártörténeti tevékenysége.
=1957. 1. 81.

Hoffmann Tamás: Az Eötvös Loránd Tudományegyetem agrártörténeti munkája.
=1957. 1. 82.

Maksay Ferenc: Az Országos Levéltárban folyó agrártörténeti munkáról.
=1957. 1. 82–83.

Vigh Károly: A Pest megyei Levéltár agrártörténeti tervei.
=1957. 1. 83.

Agrártörténeti munka az Országos Mezőgazdasági Könyvtárban.
=1957. 1. 83.

Éber Ernő: A hatvanéves Mezőgazdasági Múzeum agrártörténeti vonatkozásai.
=1957. 1. 84–85.

Rácz István: A Debreceni Kossuth Lajos Tudományegyetem történelmi intézetének agrártörténeti munkájáról.
=1957. 1. 85–86.

A Szegedi Egyetem agrártörténeti munkássága.
=1957. 1. 86.

Agrártörténeti kutatások külföldön.
=1957. 1. 87.

Bersényi Iván összeáll.: Agrártörténeti bibliográfia 1953–1955. 1–2.
=1957. 1. 122–149., 404–430.

Wellmann Imre: Az 1955-i nemzetközi történészkongresszus agrártörténeti előadásai.
=1957. 1. 389–394.

Beszámoló az agrártörténeti bizottság megalakulásáról.
=1959. 2. 242.

Bersényi Iván összeáll.: Agrártörténeti bibliográfia 1956. 1–2.
=1959. 2. 243–281.; 1961. 3. 152–166.

Beszámoló az MTA agrártörténeti bizottságának munkájáról.
=1961. 3. 150–151.

Anfimov, A, M. – Budovnyic, I. U. – Kafengauz, B. B.: A Kelet-Európa agrártörténete sympozium kievi ülésszakának tudományos eredményei.
=1961. 3. 594–606.

Filippova, Sz. Sz. összeáll.: Szovjet agrártörténeti monográfiák. 1959–1960.
=1961. 3. 607–612.

Wellmann Imre: Agrártörténelmünk módszerének kérdéséről.
=1962. 4. 293–339.

Wellmann Imre: A Magyar Mezőgazdasági Múzeum agrártörténeti osztályának megalakulása.
=1963. 5. 215–216.

Bersényi Iván összeáll.: Agrártörténeti bibliográfia (1957–1959).
=1963. 5. 241–299.

Vita a néprajztudomány és az agrártörténet együttműködéséről.
=1963. 5. 558–578.

Beszámoló az agrártörténeti bizottság 1963. november 3-i üléséről.
=1963. 5. 579–580.

Maksay Ferenc: Kiállítás az agrártörténet levéltári forrásaiból.
=1964. 6. 266–267.

Nemzetközi agrártörténeti bibliográfia.
=1964. 6. 271–274.

Troickij, Sz. M.: Kelet-Európa agrártörténetének kérdései a VII. köztársaságok közi szimpoziumon.
=1965. 7. 355–358.

Fussel, G. E.: Agrártörténetírás Nagy-Britanniában.
=1965. 7. 359–373.

Mika, Alois – Lacina, Vladislav: Agrártörténeti kutatások Csehszlovákiában 1945–1964 között.
=1965. 7. 374–392.

Szabad György: A rendszeres kataszteri munkálatok agrártörténeti értékesítésével foglalkozó kísérletek célkitűzéseiről.
=1966. 8. 13–17.

Gunst Péter: A mezőgazdasági múzeumok gyűjtőtevékenysége és az agrártörténeti kutatás.
=1966. 8. 555–557.

Franz, Günther: A harmincéves háború helye Németország népességtörténetében és agrártörténetében.
=1967. 9. 12–18.

Győriványi Sándor: A kötélgyártó kézműipar fejlődésének és a gazdasági kötéláruk választékának néhány agrártörténeti vonatkozása.
=1967. 9. 328–345.
Az agrártörténeti kutatás helyzete és fejlődésének problémái.
=1967. 9. 564–569.

Franz, Günther: A stuttgart/hohenheimi egyetem agrártörténeti intézete.
=1968. 10. 227–228.

Molnár Balázs: Hozzászólás Gunst Péter: A mezőgazdasági múzeumok gyűjtőtevékenysége és az agrártörténeti kutatás c. vitacikkéhez.
=1968. 10. 582.

Jacobeit, Wolfgang: Agrártörténetírás Ausztráliában.
=1968. 10. 587–589.

Nováki Gyula: Agrártörténeti adatok az 1966–1967. évi magyar régészeti irodalomból.
=1969. 11. 228–234.

Erdészettörténet és agrártörténet.
=1969. 11. 556–572.

Kazimir, Stefan: A XVI–XVII. századi árviszonyok forrásanyaga és felhasználásuk az agrártörténeti kutatásban.
=1971. 13. 21–37.

Matolcsi János: A Magyar Mezőgazdasági Múzeum agrártörténeti kutatómunkájának 75 éves mérlege.
=1971. 13. 196–210.

Leskiewicz, Janina: A lengyel agrártörténeti bizottság működéséről.
=1971. 13. 218–219.

Az MTA agrártörténeti bizottságának vitája a termelőszövetkezeti kutatásokról.
=1971. 13. 521.

Selmeczi Kovács Attila: Agrártörténeti múzeumfalu az NDK-ban. Alt Schwerin.
=1972. 14. 521–524.

A belga agrártörténeti központ tevékenysége.
=1972. 14. 527–528.

Wellmann Imre – Fügedi Erik: Számítógépes agrártörténeti kutatások a Magyar Mezőgazdasági Múzeumban és a KSH Könyvtára történeti statisztikai kutatóhelyén.
=1976. 18. 115–147.

Gacsályi Gábor: Feljegyzések négy Szatmár megyei falu agrártörténetéről a XIX. század második feléből.
=1976. 18. 192–200.

Draskóczy István: Adatok Mátraalja és az Ida-völgye középkori településtörténetéhez és agrártörténetéhez (XIII–XIV. század).
=1977. 19. 337–373.

Smelhaus, V.: A csehszlovák agrártörténeti szintézis előkészületei: módszerek és elvek.
=1977. 19. 555–570.

Beszámoló az MTA agrártörténeti bizottsága 1977. december 13-i üléséről.
=1978.20. 565–579.

Klemm, Volker: Agrártörténeti kutatás és oktatás a Német Demokratikus Köztársaságban.
=1981. 23. 314–318.

agrártörténeti folyóiratok
(x): Az Agrártörténeti Szemle vitája a Kossuth Klubban.
=1965. 7. 349–354.

Für Lajos: Az Agrártörténeti Szemle tíz évfolyamának vitája Debrecenben.
=1968. 10. 583–586.

Gunst Péter: Agrártörténeti folyóirat Indiában.
=1974. 16. 277.

agrártudomány
Tilkovszky Lóránt: Balásházy János agrártudományi nézetei.
=1963. 5. 67–93.

Walleshausen Gyula: Húsz éves az agrártudományi egyetem.
=1966. 8. 190–192.

Barta János, ifj. – Orosz István: Albrecht Thaer hatása a magyarországi agrártudományra.
=1979. 21. 365–377.

agrárviszonyok
Benke József: Agrárviszonyaink demokratikus és szocialista átalakulása és mezőgazdaságunk jelenlegi fejlettségi szintje.
=1973. 15. 348–371.

Benke József: A szocialista agrárviszonyok kialakulása és fejlődése Somogyban (1948–1970).
=1976. 18. 75–114.

agrotechnika
Barta János, ifj.: A kelet-európai felvilágosult abszolutizmus agrotechnikai nézeteiről.
=1976. 18. 273–298.

Bentzien, Ulrich: Az agrotechnika Németországban a polgári agrárreformok előestéjén.
=1979. 21. 14–39.

akadémia
Kulcsár Imre: A Magyaróvári Gazdasági Akadémia alapításának előzményei.
=1969. 11. 160–173.

Klemm, Volker: Albrecht Daniel Thaer szerepe a német mezőgazdasági akadémiai képzés kialakulásában.
=1973. 15. 301–318.

Alföld
Sipos Zsuzsanna: Dunavecse. Adalékok egy alföldi község kertkultúrájának kialakulásához.
=1959. 2. 190–216.

Balogh István: Az alföldi tanyásgazdálkodás az 1830–40-es években.
=1962. 4. 617–633.

Wellmann Imre: Határhasználat az Alföld északnyugati peremén a XVIII. század első felében.
=1967. 9. 346–409.

Vass Előd: A váci török vámnaplók adatai az Alföld felől nyugatra irányuló XVI. századi áruforgalomról.
=1972. 14. 120–155.

Erdei Sándor: Az alföldi tanyarendszer történeti szemlélete.
=1974. 16. 287–294.
Virágh Ferenc: Adatok a dél-alföldi mezőgazdaság tőkés fejlődéséhez 1880–1910.
=1981. 23. 489–514.

állami beavatkozás
Szuhay Miklós: Az állami beavatkozási politika szerepe a mezőgazdasági terményértékesítésben az 1929–33-as gazdasági válság időszakában.
=1962. 4. 157–181.

állami gazdaságok
Steinbach Antal: Az állami gazdaságok konszolidációjának első évei (1957–1959).
=1975. 17. 504–533.

állatállomány
Makkai László közli: Kimutatások a Rákóczi-birtok terméseredményeiről és állatállományáról (1650–1660).
=1957. 1. 270–282.

állati fehérje
Halász Péter: Az állati fehérje jelentősége a hagyományos sertéstartásban.
=1970. 12. 381–384.

állatorvostudomány
Hajnóczkyné Miklósi Éva: Adalékok az állatorvostudományi egyetem történetéből (1919–1969).
=1977. 19. 251–257.

állattartás
Bökönyi Sándor: Az állattartás történeti fejlődése Közép- és Kelet-Európában.
=1968. 10. 277–342.

Zólyomi József: Észak-Cserhát állattartásának másfél százada.
=1968. 10. 439–478.

Bökönyi Sándor: Délkelet-Európa korai állattartásának kialakulása és közel-keleti kapcsolatai.
=1977. 19. 1–23.

állattenyésztés
Oláh József: A sárospataki és regéci uradalmak állattenyésztése a XIX. század első felében.
=1962. 4. 234–265.

Vörös Antal: A belterjes gazdálkodás és az állattenyésztés Moson megyében 1896–1914. Újhelyi Imre és a Magyaróvári Szarvasmarha-tenyésztő Egyesület. 1–2.
=1964. 6. 84–112., 313–346.

Király István: A szarvasmarha-tenyésztés fejlődése Tolna megyében (1848–1944).
=1968. 10. 386–513.

Gunst Péter: Az állattenyésztés alakulása Magyarországon 1919–1938.
=1969. 11. 325–434.

Káposztás István közli: Adalékok állattenyésztésünk 1945–1948. évi helyzetéhez.
=1970. 12. 109–153.

Gaál László: A hússertés-tenyésztés eredete és kialakulása Magyarországon.
=1976. 18. 299–321.

Sikora András: A házinyúl-tenyésztés Magyarországon.
=1978. 20. 555–564.

Király István: Az állattenyésztés termelékenysége (1848–1914).
=1982. 24. 61–70.

allódiumok
Makkai László: Az allódiumok gabonatermelése.
=1968. 10. 45–69.

Alsóörs
Jablonkay Géza: Az alsóörsi közbirtokosság, a közös gazdálkodás egy régi formája (1816–1964).
=1968. 10. 180–203.

Alsószeleste
Ort János: Úriszék és majorgazdaság a Vas megyei Alsószelestén 1555–1580.
=1961. 3. 429–456.

Alt Schwerin
Selmeczi Kovács Attila: Agrártörténeti múzeumfalu az NDK-ban. Alt Schwerin.
=1972. 14. 521–524.

angolok
Gál István: Erzsébet kori angolok magyar lóvásárlásai.
=1972. 14. 353–355.

angol-osztrák kereskedelem
Frank Tibor: A magyar agrárexport kérdése az 1860-as évek angol-osztrák kereskedelmi tárgyalásain.
=1975. 17. 477–486.

anyagi kultúra
Belényesy Márta: Anyagi kultúránk a XV. században: a munkaközösség öt esztendeje.
=1957. 1. 73–79.

Aquincum
Pető Mária, R.: Az élelmiszer-feldolgozás emlékanyaga Aquincumban.
=1977. 19. 144–153.

ár
Kazimir, Stefan: A XVI–XVII. századi árviszonyok forrásanyaga és felhasználásuk az agrártörténeti kutatásban.
=1971. 13. 21–37.

Kiss István, N.: Szőlő monokultúra a Hegyalján, XVI–XVIII. század. (Termelés, export, ár, minőség.)
=1973. 15. 383–390.

Zimányi Vera – Prickler, Harald: Konjunktúra és depresszió a XVI–XVII. századi Magyarországon az ártörténet és a harmincad bevételek tanúságai alapján; kitekintés a XVIII. századra.
=1974. 16. 79–201.

Straub Éva, Ny.: Adalékok a gabonaárak alakulásához Magyarországon 1828–2831 között.
=1975. 17. 129–151.

Fügedi Erik: Gabonaárak a 19. század eleji sajtóban. (Megjegyzés Ny. Straub Éva közleményéhez.)
=1976. 18. 550.

Iványosi-Szabó Tibor: Az árak alakulása Kecskeméten a hódoltság utolsó évtizedeiben.
=1982. 24. 522–566.

Arad megye
Schram Ferenc közli: Peretsényi Nagy László leírása az Arad megyei szőlőművelésről (1805).
=1963. 5. 153–176.
Kovách Géza: A majorsági gazdálkodás kialakulása Arad megyében a XIX. század elején.
=1963. 5. 510–525.

aratás
Barbarits Lajos: Munkaszervezési kérdések a gabonaaratás gépi normáinak magyarországi kialakulása során.
=1974. 16. 426–445.

 A gabonaaratás gépeinek meghonosodása Magyarországon a múlt század aratógép-versenyeinek és gépkiállításainak tükrében.
=1977. 19. 178–198.

A kézi és gépi eszközváltás és az aratómunkás-mozgalmak.
=1979. 21. 432–463.

Király István: Az 1891-es agrárszocialista mozgalom és az 1905–06. évi dunántúli aratósztrájkok és cselédsztrájkok összehasonlítása.
=1980. 22. 311–348.

archeobotanika
Árendás Vera: A magyarországi archeobotanikai adatok összehasonlító értékelése.
=1982. 24. 1–52.

árfolyam
Kovács Edit: Az úrbéri kármentesítési kötvények tőzsdei árfolyamának alakulása, 1856–1867.
=1971. 13. 77–85.

Árpád-kor
Borosy András: Adatok az udvarispánságok és erdőispánságok történetéhez az Árpád-korban.
=1977. 19. 325–336.

ártér
Bárth János: Az érsekcsanádi ártéri erdők égetéses irtásának néhány emléke.
=1970. 12. 470–475.

Kalocsa környéki ártéri kertek a XVIII–XIX. században.
=1974. 16. 213–233.

Dóka Klára: Gazdálkodás a Tisza árterein a XIX. század első felében.
=1982. 24. 277–303.

áru
Székely György: Vidéki termelőágak és az árukereskedelem Magyarországon a XV–XVI. században.
=1961. 3. 309–343.

Bácskai Vera: Mezőgazdasági árutermelés és árucsere a mezővárosokban a XV. században.
=1964. 8. 1–35.

Káldi Gyula: Az árutermelői mezőgazdasági munka gondjai Festetics György környezetében. (Tanácsadóinak nézetei és jószágvezetésének gyakorlata.)
=1968. 10. 118–130.

Vass Előd: A váci török vámnaplók adatai az Alföld felől nyugatra irányuló XVI. századi áruforgalomról.
=1972. 14. 120–155.

Erdei Aranka: A XIX. század első felének jobbágyparaszti árutermeléséhez.
=1975. 17. 463–476.

Szilágyi Miklós: A halászat jelentősége a paraszti önellátásban és árutermelésben.
=1978. 20. 81–100.

aszúbor
Schram Ferenc közli: Feljegyzés 1777-ből aszúbor készítéséről.
=1965. 7. 253–254.

Ausztrália
Jacobeit, Wolfgang: Agrártörténetírás Ausztráliában.
=1968. 10. 587–589.

Bajorország
Tóth Tibor közli: Egy bajor középbirtok magyar szemmel 1926-ban.
=1971. 13. 454–482.

Bakony
Kolossváry Szabolcsné: A magas-bakonyi ugodi erdőgazdaság története (1891–1958).
=1966. 8. 156–177.

Balásházy János
Tilkovszky Lóránt: Balásházy János agrártudományi nézetei.
=1963. 5. 67–93.

Balaton
Bendefy László: Vízmérnöki munkálatok a Balaton környékén a XVIII–XIX. században.
=1964. 6. 437–452.

Balázs deák
Szakály Ferenc: Balázs deák gyöngyösi kereskedő üzleti könyve. Adalékok a hódoltsági terület kereskedelmi kapcsolatainak történetéhez a XVI. század végén.
=1972. 14. 356–386.

Bánffy Dezső
Dolmányos István: Miként folytatta a koalíció 1906-ban Bánffy munkáspolitikáját?
=1979. 21. 378–393.

Bárándy János
Benda Gyula: Bárándy János statisztikai adatai a magyar mezőgazdaságról.
=1973. 15. 115–138.

Baranya megye
Komanovics József: A földreformmal és a potsdami egyezmények végrehajtásával kapcsolatos telepítések Baranyában 1945–46-ban.
=1966. 8. 378–398.

Komanovics József: Szlovákiai magyarok betelepítése Baranyába 1947–1948-ban.
=1970. 12. 181–200.

Barcs
Benke József: Földreform és telepítés Barcson.
=1967. 9. 195–227.

Benke József közli: Barcs község tagosításának jegyzőkönyvei (1949–1956).
=1967. 9. 513–563.

Bars megye
Bersényi Iván közli: Kilenc Bars és Hont megyei birtok korai (XV. századi) urbáriális összeírása.
=1957. 1. 238–240.

Barta István
Szabad György: Barta István (1910–1966). Nekrológ.
=1966. 8. 553–554.

Bártfa
Gecsényi Lajos: Bártfa város hegyaljai szőlőgazdálkodása 1485–1563.
=1966. 8. 470–485.

Fügedi Erik: A bártfai XVI. század eleji borkivitel és lókivitel néhány kérdése.
=1972. 14. 41–89.

Bartók Béla
Király István: Tények és dokumentumok a magyar agrároktatás múltjából. Bartók Béla családja és a parasztság.
=1981. 23. 532–541.

Báthory István
Rusiński, Władysław: Báthory István katonapolitikája és a lengyel parasztság.
=1968. 10. 355–369.

Batthyányak
Zimányi Vera közli: A Batthányak rohonci majorságának gazdasági leltárai és cselédsége (1634–1687).
=1957. 1. 258–270.

Zimányi Vera közli: Adalékok a Batthányak XVII. századi marhakereskedésének történetéhez.
=1961. 3. 60–84.

Bán Péter: A nyugat-dunántúli Batthány-uradalmak birtokigazgatási rendszere a XVII. század első felében.
=1977. 19. 24–71.

bécsi döntés
Tilkovszky Lóránt: A csehszlovák földreform magyar revíziója az első bécsi döntéssel átcsatolt területen (1938–1945).
=1964. 6. 113–142.

becsü
Hofer Tamás közli: Jobbágy hagyatéki leltárak és becsük a keszthelyi Festetics-uradalomból, 1785–1847.
=1957. 1. 285–327.

Békés megye
Virágh Ferenc: A mezőgazdaság tőkés átalakulásának kezdetei Békés megyében és a mezőgazdasági munkásság körülményei.
=1978. 20. 116–141.

Molnár Ambrus: A dézsma és a kilenced beszedése Békés megyében a XVI. században.
=1978. 20. 142–152.

Vass Előd: Öcsödi jobbágylevelek és tanúvallomások a Békés megyei hódoltságból.
=1980. 22. 172–192.

Békéscsaba
Matolcsi János: Országos földreform-emlékünnepség Békéscsabán (1970. március 15–16.).
=1970. 12. 247–250.

Belgium
A belga agrártörténeti központ tevékenysége.
=1972. 14. 527–528.

belterjes gazdálkodás
Vörös Antal: A belterjes gazdálkodás és az állattenyésztés Moson megyében 1896–1914. Újhelyi Imre és a Magyaróvári Szarvasmarha-tenyésztő Egyesület. 1–2.
=1964. 6. 84–112., 313–346.

Benda Gyula
Beszámoló Benda Gyula könyvének vitájáról.
=1974. 16. 544–545.

bér
Pogány Márta: A vasútépítő munkások bérviszonyai és életviszonyai a magyar vasútépítés hőskorában (1846–1873).
=1974. 16. 405–425.

Kecskés Sándor: Tehenesgazdák, tehenesek fizetése és jutalékrendszere Fejér megyei uradalmi tehenészetekben (1934).
=1981. 23. 188–210.

Tagányi Zoltán: A varsányi [Nógrád-Varsány] agrárproletariátus, mezőgazdasági munkások és gazdák bérezése és munkaszervezete.
=1982. 24. 53–60.

Bereg megye
Tálasi István közli: Bereg megyei úrbéri szabályzat, 1781.
=1957. 1. 52–57.

Kiss István, N.: Zsellérfalvak és a földesúri föld paraszti bérlete Bereg megyében. (Kászony és Vári districtus, 1550–1670).
=1970. 12. 372–380.

bérlet
Für Lajos: A csákvári uradalom a bérleti gazdálkodás útján (1860–1900).
=1966. 8. 122–146.

Kiss István, N.: Zsellérfalvak és a földesúri föld paraszti bérlete Bereg megyében. (Kászony és Vári districtus, 1550–1670.)
=1970. 12. 372–380.

Pintér János: Földbérletek és regálebérletek a vallásalapítványi uradalmak ceglédi gazdasági kerületében a XIX. század utolsó harmadában.
=1973. 15. 469–506.

Kávássy Sándor: Földbirtokosok és bérlők Szatmár megyében az 1895. évi mezőgazdasági statisztika tükrében.
=1978. 20. 164–171.

Vincze László: Egy dunántúli tőkés nagybérlet gazdálkodása. (Maisa 1861–1940.) 1–. [A folytatás a repertórium lezárása után fog megjelenni.]
=1982. 24. 149–183.

bérmunka
Pach Zsigmond Pál: A kelet-európai „Gutswirtschaft” problematikájához: robotmunka és bérmunka a földesúri majorságokon a XVI–XVII. századi Magyarországon.
=1971. 13. 1–20.

Oláh József: Bérmunka a parasztbirtokon az 1920–30-as években.
=1971. 13. 483–515.

betakarítás
Várhidy Imre: Néhány adat a burgonyabetakarítás gépesítéséről (1845–1900).
=1976. 18. 472–479.

betelepítés
Komanovics József: A földreformmal és a potsdami egyezmények végrehajtásával kapcsolatos telepítések Baranyában 1945–46-ban.
=1966. 8. 378–398.

Komanovics József: Szlovákiai magyarok betelepítése Baranyába 1947–48-ban.
=1970. 12. 181–200.

bevételi napló
Makkai László közli: Zákány Péter mosonmagyaróvári tőzsér bevételi és kiadási naplója 1630–39-ből.
=1957. 1. 247–258.

Biblia
Surányi Dezső: Mezőgazdasági termelés az ókori Palesztinában – a Biblia tükrében.
=1976. 18. 148–162.

bibliográfia
Bersényi Iván összeáll.: Agrártörténeti bibliográfia 1953–1955. 1–2.
=1957. 1. 122–149., 404–430.

Bersényi Iván összeáll.: Pótlás az 1953–1955. évi lengyel bibliográfiához.
=1957. 1. 430–436.

Bersényi Iván összeáll.: Agrártörténeti bibliográfia 1956. 1–2.
=1959. 2. 243–281.; 1961. 3. 152–166.

Bersényi Iván összeáll.: Agrártörténeti bibliográfia (1957–1959).
=1963. 5. 241–299.

Nemzetközi agrártörténeti bibliográfia.
=1964. 6. 271–274.

Bihar megye
Varga János: Az úrbéres föld mennyiségének változása Bihar megyében az úrbérrendezés és 1836 között.
=1959. 2. 37–63.

Komoróczy György: Az elhagyott nagybirtokok helyzete Bihar megyében a földreform előtt (1944. november – 1945. március).
=1966. 8. 449–469.

Molnár Ambrus: Egy parasztgazda élete és gazdálkodása a Bihar megyei Sápon (1890–1896).
=1967. 9. 117–172.

Molnár Ambrus: Határhasználat a Bihar megyei Sápon a XIX. században.
=1968. 10. 514–551.

Dávid Zoltán: A paraszti gazdálkodás mérlege. (Bihar megyei adatok 1789-ből.)
=1969. 11. 128–159.

biográfia
Walleshausen Gyula: Haladó hagyományaink: mezőgazdasági biográfiai irodalmunk helyzete.
=1968. 10. 552–560.

biológia
Gonda Béla: A biológiai alapok a magyar mezőgazdaság fejlesztésében 1858–1978.
=1980. 22. 197–245.

bírság
Mickun, N. I.: A Mesta bírságai.
=1978. 20. 1–10.

birtok
Bersényi Iván közli: Kilenc Bars és Hont megyei birtok korai (XV. századi) urbáriális összeírása.
=1957. 1. 238–240.

Makkai László közli: Kimutatások a Rákóczi-birtok terméseredményeiről és állatállományáról (1650–1660).
=1957. 1. 270–282.

Benda Kálmán közli: Két gazdasági utasítás a Ráday család birtokairól a XIX. század elejéről.
=1959. 2. 127–152.

Káldy-Nagy Gyula: A Szeged környéki szultáni hász-birtokok mezőgazdasági termelése a XVII. század második felében.
=1961. 3. 457–513.

Pohilevics, D.: „Kapitalista” útvesztők a feudális földbirtokok történetében.
=1962. 4. 1–13.

Sándor Pál: A XIX. századi parasztbirtokok vizsgálatának történeti statisztikai forrásai-módszerei és újabb eredményei.
=1964. 6. 36–83., 1 t.

Gunst Péter közli: Nagybirtok-leltárak 1934–1939.
=1965. 7. 255–327.

Guldon, Zenon: A Dnyeper-jobbparti ukrán mágnásbirtokok kereskedelmi kapcsolatai Danziggal (Gdansk) a XVIII. században.
=1966. 8. 226–237.

Tóth Tibor: Adács község birtokviszonyai 1850–1877.
=1966. 8. 363–377.

Komoróczy György: Az elhagyott nagybirtokok helyzete Bihar megyében a földreform előtt (1944. november – 1945. március).
=1966. 8. 449–469.

Sándor Pál: A parasztbirtokok Borosjenőn, különös tekintettel a szőlőbirtoklásra (1851).
=1966. 8. 547–552.

Sándor Pál: A XIX. századi parasztbirtok vizsgálatának problémái és újabb eredményei a felszabadulás utáni irodalom tükrében. 1–. [Folytatása nem jelent meg.]
=1968. 10. 94–117.

Simonffy Emil: Adatok a paraszti birtokviszonyok vizsgálatához Zala megyében a jobbágyfelszabadítás után. Kilenc falu történeti statisztikai vizsgálata.
=1968. 10. 131–179. 

Donáth Ferenc: Földreform-ellenes hangulat a birtokos parasztságban. (1945–1946.)
=1969. 11. 85–101.

Sándor Pál: Az 1849 utáni parasztbirtok történeti statisztikai vizsgálatához Fejér megyében.
=1970. 12. 281–317.

Oláh József: Bérmunka a parasztbirtokon az 1920–30-as években.
=1971. 13. 483–515.

Trócsányi Zsolt: Beszámoló „Az úrbéres birtokviszonyok Magyarországon Mária Terézia korában (I. köt.: Dunántúl)” c. kötet vitájáról.
=1972. 14. 215–218.

Gecsényi Lajos: Városi és polgári szőlőbirtokok és borkereskedelem a Hegyalján a XV–XVI. század fordulóján.
=1972. 14. 340–352.

Perneki Mihály: A mezőhegyesi állami ménesbirtok gazdálkodása 1867–1900.
=1976. 18. 322–375.

Bán Péter: A nyugat-dunántúli Batthyány-uradalmak birtokigazgatási rendszere a XVII. század első felében.
=1977. 19. 24–71.

Sándor Pál: Adalékok a budaörsi birtokrendező per történetéhez.
=1977. 19. 422–433.

Kávássy Sándor: Földbirtokosok és bérlők Szatmár megyében az 1895. évi mezőgazdasági statisztika tükrében.
=1978. 20. 164–171.

Kolossa Tibor – Puskás Júlia: A 100 kat. holdon felüli birtokterület tulajdoni és birtokkezelési struktúrája Magyarországon 1911-ben.
=1978. 20. 444–480.

Sáry István: Gazdálkodási viszonyok Győr megye néhány nagy- és középbirtokán az 1860-as évek elején.
=1982. 24. 112–148.

Bloomington
IV. nemzetközi gazdaságtörténeti kongresszus. Bloomington, Indiana (USA), 1968. szeptember 9–13.
=1967. 9. 570.

Bodrogköz
Valter Ilona: A Bodrogköz honfoglalás kori és középkori településtörténete.
=1974. 16. 1–55., 2 t., 1 térk. mell.

bolgárkertészet
Surányi Dezső: Bolgárkertészetek Cegléden és hatásuk a város zöldségtermesztésére.
=1981. 23. 163–187.

Bolívia
Wittman Tibor: A bolíviai agrárszerkezet és az 1953-as földreform.
=1968. 10. 561–578.

Bonyhád
Király István: A bonyhádi tájfajta szarvasmarha kialakulása.
=1965. 7. 550–570.

bor
Misz János: Nagytálya bortermelő parasztgazdaságai a XVI. században.
=1964. 6. 150–169.

Schram Ferenc közli: Feljegyzés 1777-ből aszúbor készítéséről.
=1965. 7. 253–254.

Tardy Lajos: Martiny Sámuel és a grúziai bortermelés.
=1969. 11. 490–495.

Fügedi Erik: A bártfai XVI. század eleji borkivitel és lókivitel néhány kérdése.
=1972. 14. 41–89.

Gecsényi Lajos: Városi és polgári szőlőbirtokok és borkereskedelem a Hegyalján a XV–XVI. század fordulóján.
=1972. 14. 340–352.

Balassa Iván: A szőlőművelés és borkezelés változása a XVI–XVII. században Tokaj-Hegyalján.
=1973. 15. 1–12.

Bartha István: A borkereskedés problémái a Hegyalján a XIX. század első felében.
=1974. 16. 264–276.

Geday Gusztáv: Szőlészeti és borászati szimpozion (Mikulov, 1973 október 24–26.).
=1974. 16. 277–279.

Bodnár László: A társadalmi tényezők szerepe a mátraaljai történelmi borvidék kialakulásában.
=1980. 22. 434–462.

Sugár István: Az egri vörösbor termelésének múltjából. Az egri bikavér kialakulása.
=1981. 23. 104–132.

Borosjenő
Sándor Pál: A parasztbirtok Borosjenőn, különös tekintettel a szőlőbirtoklásra (1851).
=1966. 8. 547–552.

boszniai kasza
Takács Lajos: Miért „boszniai” a kétfelé vágó kasza?
=1980. 22. 26–29.

Börzsöny-hegység
Vastagh Gábor: Faúsztató berendezés a Börzsöny-hegységben a XIX. században.
=1962. 4. 613–616.

Brazília
Horváth Gyula: A kávé expanziója Brazíliában az 1929–33-as gazdasági világválságig.
=1979. 21. 464–487.

Buda
Kubinyi András: A mezőgazdaság történetéhez a Mohács előtti Budán. (Gallinczer Lénárt számadáskönyve 1525-ből.)
=1964. 6. 371–404.

Kazimir, Stefan: A régi budai gabonamérték.
=1974. 16. 56–65.

Budaörs
Sándor Pál: Adalékok a budaörsi birtokrendező per történetéhez.
=1977. 19. 422–433.
Budapest
Beszámoló a mezőgazdasági múzeumok III. kongresszusáról. (Budapest, 1971. április 19–23.)
=1971. 13. 523–536.

Várhidy Imre: Adatok a budapesti központi tejcsarnok szövetkezet szerepéről a főváros tejellátásában (1883–1916).
=1978. 20. 172–180.

Buják
Sándor László: A robotmunka az Esterházyak bujáki uradalmában.
=1981. 23. 515–531.

Bukovina
Ősy-Oberding József: A bukovinai székelyek letelepítése a Dunántúlon.
=1967. 9. 183–194.

Halász Péter: A vöröshagyma termelése a bukovinai székelyeknél.
=1973. 15. 507–525.

burgonya
Molnár Nándor: Néhány szó a burgonya magyar neveiről.
=1967. 9. 271–272.

Kósa László: A burgonya magyar nevei.
=1968. 10. 579–582.

Várhidy Imre: Néhány adat a burgonyabetakarítás gépesítéséről (1845–1900).
=1976. 18. 472–479.

búza
Wellmann Imre – Mándy György – Mesch József: Száznegyven esztendős búzakalász-lelet.
=1963. 5. 441–483.

Bogdán István: Háromszáz éves búzaszem az Országos Levéltárban.
=1965. 7. 248–252.

Cegléd
Pintér János: Földbérletek és regálebérletek a vallásalapítványi uradalmak ceglédi gazdasági kerületében a XIX. század utolsó harmadában.
=1973. 15. 469–506.

Komló László – Kovács Csaba: A közös és egyéni érdek a ceglédi Nagy Sztálin termelőszövetkezetben.
=1979. 21. 487–564.

Surányi Dezső: Bolgárkertészetek Cegléden és hatásuk a város zöldségtermesztésére.
=1981. 23. 163–187.

Cenk
Tilkovszky Lóránt: Az elkülönözés és tagosítás Széchenyi István cenki uradalmában.
=1961. 3. 33–59.

cervus dama
Molnár László: A magyarországi dámvad, cervus (dama) dama Linné, 1758 múltja.
=1978. 20. 286–291.

citogenetika
Kovács András: Emlős háziállataink eredete az összehasonlító citogenetika alapján.
=1977. 19. 258–270.
Csáktornya
Maksay Ferenc közli: Csáktornyai majorságterv az 1690-es évekből.
=1967. 9. 491–495.

Csákvár
Für Lajos: A csákvári uradalom a bérleti gazdálkodás útján (1860–1900).
=1966. 8. 122–146.

családszerkezet
Fügedi Erik: Beszámoló a XVIII–XIX. századi háztartásszerkezettel és családszerkezettel foglalkozó két tanulmány vitájáról.
=1978. 20. 292–300.

Csáti Szabó György
Szabó Károly: Csáti Szabó György, Debrecen hírneves méhesgazdája a XVIII. században.
=1976. 18. 163–178.

Csehszlovákia
Mika, Alois: A csehszlovákiai parasztság késő feudalizmuskori fejlődésének kutatása 1945 után.
=1962. 4. 634–648.

Tilkovzky Lóránt: A csehszlovák földreform magyar revíziója az első bécsi döntéssel átcsatolt területen (1938–1945).
=1964. 6. 113–142.

Mika, Alois – Lacina, Vladislav: Agrártörténeti kutatások Csehszlovákiában 1945–1964 között.
=1965. 7. 374–392.

Kazimir, Stefan: Tudományos szimpozion Smolenicén (ČSSR) a késői feudalizmus sajátosságairól. (1970. december 17–18.)
=1971. 13. 522–523.

Smelhaus, V.: A csehszlovák agrártörténeti szintézis előkészületei: módszerek és elvek.
=1977. 19. 555–570.

cselédség
Zimányi Vera közli: A Batthyányak rohonci majorságának gazdasági leltárai és cselédsége (1634–1687).
=1957. 1. 258–270.

Hársfalvi Péter: Adatok a Szabolcs megyei mezőgazdasági cselédnépesség létszámáról a XVIII. században.
=1963. 5. 399–408.

Király István: Az 1891-es agrárszocialista mozgalom és az 1905–06. évi dunántúli aratósztrájkok és cselédsztrájkok összehasonlítása.
=1980. 22. 311–348.

csemegeszőlő
Geday Gusztáv: Mathiász hatása a korabeli hazai csemegeszőlő-termesztésre.
=1972. 14. 104–108.

cséplés
Sándor Vilmos: A gabonacséplés gépesítése Magyarországon.
=1962. 4. 403–446.

Király István Szabolcs: A gabonacséplés gépesítésének kezdete Somogyban. (Az 1839-ben épített magyaratádi cséplőgép műszaki leírása.)
=1978. 20. 540–554.
Cserhát
Zólyomi József: Észak-Cserhát állattartásának másfél százada.
=1968. 10. 439–478.

Csíkszék
Domokos Pál Péter: Háromszék és Csíkszék adóügyi összeírása, 1703. 1–2.
=1977. 19. 434–509.; 1978. 20. 198–282.

Csongrád megye
Balázs György: Adatok a Csongrád megyei földmunkások helyzetéhez, különös tekintettel a kubikosokra az ellenforradalmi rendszer hatalomra jutása és berendezkedése idején (1920–1924).
=1977. 19. 235–250.

Kovács Ágnes: Az úrbéres viszony alakulása a Csongrád-vásárhelyi uradalom mezővárosaiban (1722–1848).
=1979. 21. 414–431.

Balázs György: A Csongrád megyei kubikosok helyzete és mozgalmai a gazdasági válság utáni években (1933–1939).
=1981. 23. 546–563.

cukornád
Macera, Pablo: A perui cukornád-ültetvények munkaerő-gazdálkodása a XIX. században.
=1977. 19. 72–103.

cukorrépa
A cukorrépa termesztésének történeti tanulságai. (Tanácskozás Sopronban 1969. december 16-án.)
=1970. 12. 525–527.

Hagelberg, Gerhard B. – Müller, Hans-Heinrich: Cukorrépa termesztésére és feldolgozására alakult tőkés társaságok Németországban a XIX. században.
=1974. 16. 446–470.

Szemző Béla: A magyar cukorrépa-termelés újjászervezése, 1945–1948. (Egy volt miniszteri biztos visszaemlékezései.) 1–3.
=1981. 23. 241–313., 574–610.; 1982. 24. 184–238.

dámvad
Csőre Pál: Megjegyzések a magyarországi dámvad történetéhez.
=1972. 14. 112–119., 1 t.

Molnár László: A magyarországi dámvad, cervus (dama) dama Linné, 1758 múltja.
=1978. 20. 286–291.

Danzig ld. Gdansk

Debrecen
Rácz István: A Debreceni Kossuth Lajos Tudományegyetem történelmi intézetének agrártörténeti munkájáról.
=1957. 1. 85–86.

Für Lajos: Az Agrártörténeti Szemle tíz évfolyamának vitája Debrecenben.
=1968. 10. 583–586.

Szabó Károly: A kaptáras méhészkedés kialakulása Debrecenben.
=1973. 15. 156–175.

Szabó Károly: Csáti Szabó György, Debrecen hírneves méhesgazdája a XVIII. században.
=1976. 18. 163–178.
Szabó Károly: Méhészkedés ősi módon Debrecenben.
=1977. 19. 154–177.

Szabó Károly: Debrecen méhészete.
=1979. 21. 394–413.

deficiens jobbágy
Tárkány Szűcs Ernő: A deficiens jobbágy végrendelete a XVIII–XIX. században.
=1966. 8. 401–431.

depresszió
Zimányi Vera – Prickler, Harald: Konjunktúra és depresszió a XVI–XVII. századi Magyarországon
az ártörténet és a harmincad bevételek tanúságai alapján; kitekintés a XVIII. századra.
=1974. 16. 79–201.

Derecske
Szendrey István: A községi gazdálkodás az Esterházyak derecskei uradalmában a XVIII–XIX. században.
=1962. 4. 201–207.

Szendrey István: A jobbágy gazdálkodása a derecskei uradalomban a XVIII. században.
=1963. 5. 384–398.

dézsma
Péter Katalin, R.: Szabad és dézsmás szőlők Zemplén megyében a XVII. század végén.
=1964. 6. 170–188.

Molnár Ambrus: A dézsma és a kilenced beszedése Békés megyében a XVI. században.
=1978. 20. 142–152.

Dnyeper
Guldon, Zenon: A Dnyeper-jobbparti ukrán mágnásbirtokok kereskedelmi kapcsolatai Danziggal (Gdansk) a XVIII. században.
=1966. 8. 226–237.

dohány
Nagy Dezső: A rétközi dohányosság történetéről és munkamódjáról, 1950-ig.
=1973. 15. 176–218.

Tóth Ágnes: A dohánytermesztés története Kubában 1717–1886.
=1980. 22. 472–520.

domesztikáció
Gunda Béla: A récefélék domesztikációja az Újvilágban.
=1980. 22. 16–20.

Dózsa György
Székely György: Dózsa népe és a populus Werbőczianus. – Osztályküzdelmek a nemzetfogalom körül 1514–1711,
=1975. 17. 1–24.

Székely György: Dózsa Györgytől Georgius Zekelig.
=1976. 18. 539–543.

Dunántúl
A Dunántúli Tudományos Intézet.
=1957. 1. 87.

Fekete Nagy Antal: Dunántúli terméseredmények 1589-ből.
=1965. 7. 245–247.

Vörös Antal: A tejgazdaságok kialakulása a Dunántúlon 1880–1895.
=1965. 7. 471–495.

Ősy-Oberding József: A bukovinai székelyek letelepítése a Dunántúlon.
=1967. 9. 183–194.

Takács Lajos: A „rókafarkú köles” termesztése a Nyugat-Dunántúlon.
=1967. 9. 297–307., 1 t.

Fehér István: Politikai küzdelmek a Dél-Dunántúlon az 1945. évi földreform idején.
=1970. 12. 154–180.

Simonffy Emil: A jobbágytelek szerepe 1848 után a nyugat-dunántúli vármegyékben.
=1971. 13. 386–391.

Trócsányi Zsolt: Beszámoló „Az úrbéres birtokviszonyok Magyarországon Mária Terézia korában (I. köt.: Dunántúl)” c. kötet vitájáról.
=1972. 14. 215–218.

Bán Péter: A nyugat-dunántúli Batthyány-uradalmak birtokigazgatási rendszere a XVII. század első felében.
=1977. 19. 24–71.

Király István: Az 1891-es agrárszocialista mozgalom és az 1905–06. évi dunántúli aratósztrájkok és cselédsztrájkok összehasonlítása.
=1980. 22. 311–348.

Vincze László: Egy dunántúli tőkés nagybérlet gazdálkodása. (Maisa 1861–1940.) 1–. [A többi rész a repertórium lezárása után fog megjelenni.]
=1982. 24. 149–183.

Dunavecse
Sipos Zsuzsanna: Dunavecse. Adalékok egy alföldi község kertkultúrájának kialakulásához.
=1959. 2. 190–216.

Eger
Sugár István: Az egri püspökség hídvégi tejgazdasága a XVIII. század kezdetén.
=1979. 21. 221–225.

Sugár István: Az egri vörösbor termelésének múltjából. Az egri bikavér kialakulása.
=1981. 23. 104–132.

Sugár István: Az egri vár gazdálkodása az 1594–95. évi számadás tükrében.
=1982. 24. 460–521.

Egyházaskozár
Balázs Péter: A termelőszövetkezeti mozgalom története Egyházaskozáron.
=1971. 13. 149–195.

eke
Fussel, G. E.: Eke és szántás 1800 előtt.
=1968. 10. 343–354.

élelmezés
Vita a Történettudományi Intézetben Perjés Géza „Mezőgazdasági termelés, népesség, hadsereg-élelmezés és stratégia a 17. század második felében (1650–1715)” c. könyvéről.
=1964. 6. 512–547.

Vadász Sándor: „Nagyon bizalmas élelmezési helyzetjelentés, 1919. július 25.”
=1980. 22. 463–471.

Gunst Péter: Mezőgazdaság és élelmezés Magyarországon a II. világháború folyamán.
=1982. 24. 359–378.

élelmiszer
Pető Mária, R.: Az élelmiszer-feldolgozás emlékanyaga Aquincumban.
=1977. 19. 144–153.

életforma
Csalog Zsolt: A IX–XI. századi magyarság gazdálkodásának és életformájának kérdéseihez.
=1967. 9. 228–240.

Miskolczy Ambrus: Adatok az erdélyi reformkori hivatalnok-értelmiség életformájához. Egy háztartási statisztika 1834-ből.
=1977. 19. 412–421.

életközösség
Katona Imre: Munkaszervezeti formák és ideiglenes életközösségek idénymunkákon a kapitalizmus korában.
=1961. 3. 534–562.

életszínvonal
Veress Éva: Megjegyzések a jobbágyság (XVIII. századi) életszínvonalának statisztikai vizsgálatához.
=1961. 3. 126–132.

életviszonyok
Pogány Mária: A vasútépítő munkások bérviszonyai és életviszonyai a magyar vasútépítés hőskorában (1846–1873).
=1974. 16. 405–425.

elkülönözés
Tilkovszky Lóránt: Az elkülönözés és tagosítás Széchenyi István cenki uradalmában.
=1961. 3. 33–59.

Előszállás
Lencsés Ferenc: Az idénymunkások helyzete az előszállási uradalomban 1940–44.
=1965. 7. 571–587.

Bodrog György: A tőkés gazdálkodás kialakulása az előszállási uradalomban.
=1966. 8. 502–546.

elszámolás
Hetyéssy István: A Nádasdy-uradalom gazdatisztjeinek termelési és elszámolási vitája 1623/24-ben.
=1967. 9. 457–480.

emlős háziállatok
Harmatta János: Megjegyzések Közép- és Kelet-Európa emlős háziállatainak fejlődéstörténetéhez.
=1971. 13. 211–217.

Kovács András: Emlős háziállataink eredete az összehasonlító citogenetika alapján.
=1977. 19. 258–270.

Eötvös Loránd Tudományegyetem
Hoffmann Tamás: Az Eötvös Loránd Tudományegyetem agrártörténeti munkája.
=1957. 1. 82.

érdekképviselet
Láng Péter: Mezőgazdasági érdekképviselet Magyarországon. Az agrárius mozgalom zászlóbontása és szervezeteinek kiépülése.
=1971. 13. 392–407.

Balogh Sándor: A mezőgazdasági érdekképviselet és a koalíció (1945–1946).
=1973. 15. 319–347.

Komló László – Kovács Csaba: A közös és egyéni érdek a ceglédi Nagy Sztálin termelőszövetkezetben.
=1979. 21. 487–564.

Erdély
Makkai László közli: Hadik András az erdélyi mezőgazdaságról.
=1957. 1. 37–52.

Trócsányi Zoltán: Az erdélyi szászok ügyéhez.
=1967. 9. 273–275.

Sárközi Zoltán: Válasz az erdélyi szászok ügyében.
=1967. 9. 275.

Miskolczy Ambrus: Adatok az erdélyi reformkori hivatalnok-értelmiség életformájához. Egy háztartási statisztika 1834-ből.
=1977. 19. 412–421.

erdészet
Kolozsváry Szabolcsné: A magyar erdészeti kutatásügy a második világháború előtt.
=1969. 11. 20–46.

Erdészettörténet és agrártörténet.
=1969. 11. 556–572.

Csőre Pál: Az erdészettörténészek részvétele az 1970. évi. XIII. nemzetközi történészkongresszuson.
=1971. 13. 219–220.

Kollwentz Ödön: Az alsófokú és középfokú erdészeti szakoktatás és az erdészeti szakmunkásképzés története.
=1976. 18. 201–231.

Hiller István: Erdészeti tudományos szakkönyvtárunk kialakulása.
=1977. 19. 390–411.

erdő
Belényesy Márta: Néhány szó az erdő- és szántóföldi váltógazdálkodás magyarországi formájáról.
=1957. 1. 183–191.

Mérey Klára, T.: Az erdőgazdálkodás Somogy megyében (1700–1879).
=1963. 5. 133–152.

Kolossváry Szabolcsné: A magas-bakonyi ugodi erdőgazdaság története (1891–1958).
=1966. 8. 156–177.

Bárth János: Az érsekcsanádi ártéri erdők égetéses irtásának néhány emléke.
=1970. 12. 470–475.
Kolossváry Szabolcsné: A magyar erdőgazdaság és papíripar kapcsolatai a XIX. század végétől a második világháborúig.
=1971. 13. 408–421.

Csiszár Árpád: Sertésmakkoltatás az északkeleti erdővidéken.
=1974. 16. 234–246., 1 térk. mell.

Borosy András: Adatok az udvarispánságok és erdőispánságok történetéhez az Árpád-korban.
=1977. 19. 325–336.

Érsekcsanád
Bárth János: Az érsekcsanádi ártéri erdők égetéses irtásának néhány emléke.
=1970. 12. 470–475.

Esterházyak
Szendrey István: A községi gazdálkodás az Esterházyak derecskei uradalmában a XVIII–XIX. században.
=1962. 4. 201–207.

Szendrey István: A jobbágy gazdálkodása a derecskei uradalomban a XVIII. században.
=1963. 5. 384–398.

Gaál László: Az Esterházy hercegi hitbizomány gazdálkodása 1930–1940. 1–2.
=1971. 13. 86–127.; 1972. 14. 475–518.

Sándor László: A robotmunka az Esterházyak bujáki uradalmában a XVIII. században.
=1981. 23. 515–531.

eszközváltás
Barbarits Lajos: A kézi és gépi eszközváltás és az aratómunkás-mozgalmak.
=1979. 21. 432–463.

Észtország
Kahk, J.: Matematikai elemzés elektronikus számítógépekkel az észtországi társadalmi-gazdasági fejlődés egyes kérdéseinek vizsgálatánál. (A XIX. század első felében.)
=1971. 13. 318–326.

Kuum, Ju.: Az Észt Mezőgazdasági Múzeum.
=1973. 15. 221–222.

etnobotanika
Kóczián Géza – Szabó László Gy.: Egy nagyatádi parasztkert leírása, etnobotanikai értékei és géntartalékai.
=1978. 20. 181–197.

Etyek
Szakács Sándor közli: Adatok az etyeki, sarkadi, felsőszelestei és vasszilvágyi földművesszövetkezetek és táblás csoportok gazdálkodásának kezdeteihez.
=1963. 5. 538–557.

Európa
Pach Zsigmond Pál: A magyarországi agrárfejlődés elkanyarodása a nyugat-európaitól. (A feudalizmusból a kapitalizmusba való átmenet magyarországi sajátosságainak kérdéséhez.)
=1961. 3. 1–9.

Hanzó Lajos: Tessedik és az európai gazdaságtudomány.
=1961. 3. 223–242.

Anfimov, A, M. – Budovnyic, I. U. – Kafengauz, B. B.: S Kelet-Európa agrártörténete sympozium kievi ülésszakának tudományos eredményei.
=1961. 3. 594–606.

Dolmányos István: A kelet-európai földreformok néhány problémája (1917–1939). 1–6.
=1962. 4. 129–156., 537–568.; 1963. 5. 94–119., 361–378., 484–509.; 1964. 6. 347–370.

Jacunszkij, V. K.: Változások a földművelés elhelyezkedése terén európai Oroszországban a XVIII. század végértől az első világháborúig.
=1962. 4. 365–402.

Jacobeit, Wolfgang: Az erőteljesebb nemzetközi együttműködés kérdéséhez az európai agrárnéprajz területén.
=1963. 5. 211–214.

Troickij, Sz. M.: Kelet-Európa agrártörténetének kérdései a VII. köztársaságokközi szimpoziumon.
=1965. 7. 355–358.

Maksay Ferenc: Európa mezőgazdasága a XVI–XVII. században.
=1967. 9. 1–11.

Bökönyi Sándor: Az állattartás történeti fejlődése Közép- és Kelet-Európában.
=1968. 10. 277–342.

Pach Zsigmond Pál: A kelet-európai „Gutswirtschaft” problematikájához: robotmunka és bérmunka a földesúri majorságokon a XVI–XVII. századi Magyarországon.
=1971. 13. 1–20.

Harmatta János: Megjegyzések Közép- és Kelet-Európa házi emlősállatainak fejlődéstörténetéhez.
=1971. 13. 211–217.

Székely György: Földesúri törekvések a jobbágyság költözési jogának felszámolására Magyarországon. – Kelet-európai típusú társadalmi folyamat az 1514 előtti évtizedekben.
=1972. 14. 261–278.

Barta János, ifj.: A kelet-európai felvilágosult abszolutizmus agrotechnikai nézeteiről.
=1976. 18. 273–298.

Bökönyi Sándor: Délkelet-Európa korai állattartásának kialakulása és közel-keleti kapcsolatai.
=1977. 19. 1–23.

Jacobeit, Wolfgang: Az iparosítás társadalmi-kulturális és társadalmi-gazdasági hatása Közép-Európa parasztságára.
=1977. 19. 317–324.

Pataky Ernő: Néhány észrevétel Gunst Péter: „Az iparosodás hatása Nyugat- és Kelet-Európa mezőgazdaságára a XIX–XX. században” című tanulmányára (=Valóság 1976. 9. 1–17.).
=1978. 20. 283–285.

Székely György: Kereskedelem és városi agglomerációk Közép-Európában IV. Károly korában.
=1980. 22. 21–25.

export
Kiss István, N.: Szőlő-monokultúra a Hegyalján, XVI–XVIII. század. (Termelés, export, ár, minőség.)
=1973. 15. 383–390.

Frank Tibor: A magyar agrárexport kérdése az 1960-as évek angol-osztrák kereskedelmi tárgyalásain.
=1975. 17. 477–496.

fácán
Kiss Sándor, É.: A fácán a magyar nyelvemlékekben és régebbi irodalmi forrásokban.
=1972. 14. 331–339., 1 t.

faipar
Hiller István: Az oktatás kezdetei Selmecbányán.
=1970. 12. 385–393.

fajtajegyzék
Bogdán István – Geday Gusztáv: 200 éves gyümölcsfa-fajtajegyzék.
=1971. 13. 327–374.

falu
Eperjessy Géza: Adalékok a mezőgazdaság és a falusi-városi kézműipar kapcsolatához az 1948 előtti Magyarországon.
=1966. 8. 495–501.

Simonffy Emil: Adatok a paraszti birtokviszonyok vizsgálatához Zala megyében a jobbágyfelszabadítás után. Kilenc falu történeti statisztikai vizsgálata.
=1968. 10. 131–179.

Selmeczi Kovács Attila: Agrártörténeti múzeumfalu az NDK-ban. Alt Schwerin.
=1972. 14. 521–524.

Falniowska-Gradowska, Alicja: Falufelmérések és földmérők Lengyelországban a XVIII. század második felében.
=1973. 15. 39–50.

Molnár Ambrus: Egy nagysárréti falu mezőgazdasága a XIX. században.
=1974. 16. 247–263.

Körmendy Adrienne: A Soltész („more scultetorum”) telepítette falvak a Szepességben (XIII–XIV. század).
=1974. 16. 305–348., 1 térk. mell.

Gacsályi Gábor: Feljegyzések négy Szatmár megyei falu agrártörténetéről a XIX. század második feléből.
=1976. 18. 192–200.

Maksay Ferenc: A magyar falu középkori településrendje c. akadémiai doktori értekezésének vitája.
=1977. 19. 534–554.

família
Kosáry Domokos: A paraszti „família” kérdéséhez a XVIII. század elején.
=1963. 5. 120–132.

faúsztató berendezés
Vastagh Gábor: Faúsztató berendezés a Börzsöny-hegységben a XIX. században.
=1962. 4. 613–616.

fehérje
Halász Péter: Az állati fehérje jelentősége a hagyományos sertéstartásban.
=1970. 12. 381–384.

Fejér megye
Sándor Pál: Az 1849 utáni parasztbirtok történeti statisztikai vizsgálatához Fejér megyében.
=1970. 12. 281–317.

Kecskés Sándor: Tehenesgazdák, tehenesek fizetése és jutalékrendszere Fejér megyei uradalmi tehenészetekben (1934).
=1981. 23. 188–210.

Sándor Pál: Iparos és kereskedő zsellérek Fejér megyében az 1828. évi országos összeírás tükrében.
=1981. 23. 236–240., 1 mell.

Fejérkő
Kubinyi András: A fejérkői jobbágyok megmozdulásai 1520 körül.
=1963. 5. 379–383.

felkelés
Anderle Ádám: Indián polgári forradalom? Megjegyzések a II. Tupac Amaru-felkelés gazdasági-társadalmi hátteréhez.
=1977. 19. 374–389.

felsőoktatás
Hoóz István: A mezőgazdasági felsőoktatás fejlődése a felszabadulástól az 1957–58-as tanévig.
=1965. 7. 163–176.

Felsőszeleste
Szakács Sándor közli: Adatok az etyeki, sarkadi, felsőszelestei és vasszilvágyi földművesszövetkezetek és táblás csoportok gazdálkodásának kezdeteihez.
=1963. 5. 538–557.

Felvidék
Barta István: Paraszti vándormozgalmak a Felvidéken 1834/35-ben.
=1966. 8. 238–271.

Fényes Elek
Benda Gyula: Fényes Elek forrásai.
=1981. 23. 365–380.

Fertő
Gaál László: Uradalmi nádgazdálkodás a Fertőn (1942).
=1969. 11. 496–504.

Festetics-uradalom
Hofer Tamás közli: Jobbágy hagyatéki leltárak és becsük a keszthelyi Festetics-uradalomból, 1785–1847.
=1957. 1. 285–327.

Káldi Gyula: Az árutermelő mezőgazdasági munka gondjai Festetics György környezetében. (Tanácsadóinak nézetei és jószágvezetésének gyakorlata.)
=1968. 10. 118–130.

feudális föld
Pohilevics, D.: „Kapitalista” útvesztők a feudális földbirtokok történetében.
=1962. 4. 1–13.

Columbeanu, Sergin: A havasalföldi feudális majorsági földek kérdéséhez a XVIII. században és a XIX. század első felében.
=1971. 13. 296–317.

feudalizmus
Pach Zsgimond Pál: A magyarországi agrárfejlődés elkanyarodása a nyugat-európaitól. (A feudalizmusból a kapitalizmusba való átmenet magyarországi sajátosságainak kérdéséhez.)
=1961. 3. 1–9.

Mika, Alois: A csehszlovákiai parasztság késő feudalizmuskori fejlődésének kutatása 1945 után.
=1962. 4. 634–648.

Mezőgazdasági termelés és termelékenység Magyarországon a késői feudalizmus korában (1550–1850).
=1968. 10. 39–93.

Zimányi Vera: Mezőgazdasági termelés és termelékenység Magyarországon a késői feudalizmus korában (1550–1850). I. Források.
=1968. 10. 39–44.

Kazimir, Stefan: Tudományos szimpozion Smolenicén (ČSSR) a késői feudalizmus sajátosságairól. (1970. december 17–18.)
=1971. 13. 522–523.

Bentzien, Ulrich – Müller, Hans-Heinrich: Mezőgazdasági termelőerők a feudalizmusban.
=1980. 22. 1–15.

filoxeravész
Für Lajos: A filoxeravész hatása a homoki szőlőtermesztés fellendülésére.
=1972. 14. 108–111.

fizetés
Kecskés Sándor: Tehenesgazdák, tehenesek és jutalékrendszere Fejér megyei uradalmi tehenészetekben (1934).
=1981. 23. 188–210.

fogatolás
Pető Mária, R.: A ló fogatolása Pannóniában.
=1974. 16. 72–78.

font
Spira György: A mérő és a font viszonyáról.
=1964. 6. 473–475.

földbérlet
Pintér János: Földbérletek és regálebérletek a vallásalapítványi uradalmak ceglédi gazdasági kerületében a XIX. század utolsó harmadában.
=1973. 15. 469–506.

Simon István: A földbérlő szövetkezetek (1920–1944).
=1976. 18. 376–418.

földbirtok
Pohilevics, D.: „Kapitalista” útvesztők a feudális földbirtokok történetében.
=1962. 4. 1–13.

Kávássy Sándor: Földbirtokosok és bérlők Szatmár megyében az 1895. évi mezőgazdasági statisztika tükrében.
=1978. 20. 164–171.

földek
Kiss István, N.: Zsellérfalvak és a földesúri föld paraszti bérlete Bereg megyében. (Kászony és Vári districtus, 1550–1670).
=1970. 12. 372–380.

Pach Zsigmond Pál: A kelet-európai „Gutswirtschaft” problematikájához: robotmunka és bérmunka a földesúri majorságokon a XVI–XVII. századi Magyarországon.
=1971. 13. 1–20.
Columbeanu, Sergiu: A havasalföldi feudális majorsági földek kérdéséhez a XVIII. században és a XIX. század első felében.
=1971. 13. 296–317.

földesurak
Székely György: Földesúri törekvések a jobbágyság költözési jogának felszámolására Magyarországon. – Kelet-európai típusú társadalmi folyamat az 1514 előtti évtizedekben.
=1972. 14. 261–278.

Orosz István: Földesúri támadások a hegyaljai mezővárosok ellen a XVIII. század második felében.
=1975. 17. 25–41.

Grickevics, Anatolij: A városi önkormányzat a Litván Nagyfejedelemség magánföldesúri városaiban a XVI–XVII. században.
=1980. 22. 30–55.

földhasználat
Tarvel, Enn: A földhasználati egység (gak-hacke) alkalmazásának metodikája a történeti kutatásokban.
=1972. 14. 90–100.

földjáradék
Fekete Ferenc: Ricardo földjáradék-elmélete és marxi bírálata.
=1959. 2. 24–37.

földmérés
Borzsák Erzsébet, M.: Földmérés a rómaiaknál.
=1967. 9. 410–419.

Falniowska-Gradowska, Alicija: Falufelmérések és földmérők Lengyelországban a XVIII. század második felében.
=1973. 15. 39–50.

Bendeffy László: A Mezőgazdasági Múzeum kiállítása a magyarországi földmérés fejlődéstörténetéről.
=1976. 18. 553–557.

földmunkások
Dolmányos István: Az 1906. évi földmunkásmozgalom történetéhez.
=1976. 18. 48–74.

Balázs György: Adatok a Csongrád megyei földmunkások helyzetéhez, különös tekintettel a kubikosokra az ellenforradalmi rendszer hatalomra jutása és berendezkedése idején (1920–1924).
=1977. 19. 235–250.

földművelés
Wellmann Imre: Földművelési rendszerek Magyarországon a XVIII. században. (Főként az 1715. évi országos összeírás adatai alapján.)
=1961. 3. 344–370.

Mérey Klára, T.: A földművelési rendszerek alakulása Somogy megyében (1720–1848).
=1962. 4. 193–200.

Jacunszkij, V. K.: Változások a földművelés elhelyezkedése terén európai Oroszországban a XVIII. század végétől az első világháborúig.
=1962. 4. 365–402.

Anfimov, A. M.: A földművelő gazdaság ökonómiai típusainak meghatározásához (a XIX–XX. század fordulóján).
=1963. 5. 338–360.
Oláh József: Földművelés és szőlőművelés a sárospataki és regéci uradalmakban a XIX. század első felében.
=1964. 6. 189–223.

Kávássy Sándor: A földművelő nép földhöz juttatása Somogyban 1919-ben.
=1969. 11. 193–217.

földművesszövetkezetek
Szakács Sándor közli: Adatok az etyeki, sarkadi, felsőszelestei és vasszilvágyi földművesszövetkezetek és táblás csoportok gazdálkodásának kezdeteihez.
=1963. 5. 538–557.

földosztás
Iványi Anna: Az 1945. évi földosztás Mezőhegyesen.
=1963. 5. 526–537.

Donáth Ferenc: Községek közötti viták a földosztás során 1945-ben.
=1964. 6. 224–232.

Donáth Ferenc: Ki jogosult a földre? (Szegényparasztok vitái 1945-ben a föld felosztása körül.)
=1965. 7. 60–85.

Lencsés Ferenc: Földosztás Martonvásáron 1945-ben.
=1965. 7. 86–97.

Kávássy Sándor közli: Latinca Sándor intézkedései a szegényparasztság földhöz juttatására.
=1967. 9. 173–182.

Kávássy Sándor: A földművelő nép földhöz juttatása Somogyban 1919-ben.
=1969. 11. 193–217.

Fábián Istvánné közli: Vasvári Pál javaslata a hadirokkantaknak ígért földosztás megkezdéséről.
=1972. 14. 432–436.

földreform
Dolmányos István: A kelet-európai földreformok néhány problémája (1917–1939). 1–6.
=1962. 4. 129–156., 537–568.; 1963. 5. 94–119., 361–378., 484–509.; 1964. 6. 347–370.

Donáth Ferenc: Egy elkésett program (a Független Kisgazdapárt földreformtervezete).
=1962. 4. 279–292.

Tilkovszky Lóránt: A csehszlovák földreform magyar revíziója az első bécsi döntéssel átcsatolt területen (1938–1945).
=1964. 6. 113–142.

Orbán Sándor: A mezőgazdasági népesség rétegződése a földreform után Somogy megyében (1945–1949).
=1965. 7. 1–59.

Molnár Lászlóné: A földreform Hajdú megyében (1945).
=1965. 7. 588–601.

Komanovics József: A földreformmal és a potsdalmi egyezmények végrehajtásával kapcsolatos telepítések Baranyában 1945–46-ban.
=1966. 8. 378–398.

Komoróczy György: Az elhagyott nagybirtokok helyzete Bihar megyében a földreform előtt (1944. november – 1945. március).
=1966. 8. 449–469.
Benke József: Földreform és telepítés Barcson.
=1967. 9. 195–227.

Wittman Tibor: A bolíviai agrárszerkezet és az 1953-as földreform.
=1968. 10. 561–578.

Donáth Ferenc: Földreform-ellenes hangulat a birtokos parasztságban. (1945–1946.)
=1969. 11. 85–101.

Fehér István: Politikai küzdelmek Dél-Dunántúlon az 1945. évi földreform idején.
=1970. 12. 154–180.

Matolcsi János: Országos földreform-emlékünnepség Békéscsabán (1970. március 15–16.).
=1970. 12. 247–250.

Tolnay Gábor: A Nagyatádi-féle földreform végrehajtása Öcsödön az 1920-as években.
=1975. 17. 172–204.

Mészáros Károly: A Nagyatádi-féle földreformtörvények megalkotása. A Rubinekkel kötött kompromisszum. 1–2.
=1978. 20. 481–525.; 1979. 21. 40–94.

Bentzien, Ulrich: Az agrotechnika Németországban a polgári agrárreformok előestéjén.
=1979. 21. 14–39.

francia gyarmat
Nagy László: Az ültetvényes gazdálkodás eredményeiről és problémáiról Haiti francia gyarmaton a XVIII. században.
=1974. 16. 202–212.

Fridmanvágás
Földes László: Szilárd telekrendszerű irtásfalu a Szepességben (Fridmanvágás 1320 – Frydman 1964/1969).
=1978. 20. 357–381.

Független Kisgazdapárt
Donáth Ferenc: Egy elkésett program (a Független Kisgazdapárt földreform-tervezete).
=1962. 4. 279–292.

Tóth Dezső, J.: A Kisgazdapárt agrárprogramjának néhány vonása az 1918-as polgári demokratikus forradalom idején.
=1968. 10. 204–215.

Gaál-Kropf család
Gaál László: A Gaál-Kropf család pusztamiskei gazdasága.
=1977. 19. 219–234.

gabona
Maksay Ferenc: Gabonatermesztés Nyugat-Magyarországon a XV–XVI. század fordulóján.
=1962. 4. 14–24.

Sándor Vilmos: A gabonacséplés gépesítése Magyarországon.
=1962. 4. 403–446.

Bogdán István – Papp Zsigmond – Szabó Miklós: Kétszáz éves gabonaszemek az Országos Levéltárban.
=1963. 5. 50–66., 2 t.

Bogdán István: Újabb Kétszáz éves gabonalelet.
=1966. 8. 486–494.

Bogdán István: Gabonamalmaink a XVI–XVII. században.
=1967. 9. 308–327.

Gyimesi Sándor: Adalékok Miskolc gabonaellátásához a XVII. század végén.
=1967. 9. 481–490.

Makkai László: Az allódiumok gabonatermelése.
=1968. 10. 45–69.

Kirilly Zsigmondné: A jobbágyság gabonatermelésének vizsgálata maghozam szempontjából.
=1968. 10. 70–77.

Kirilly Zsigmondné – Kiss István, N.: Adalékok a paraszti gabonatermelés kérdéséhez a XVI–XVII. századi Magyarországon.
=1969. 11. 111–127.

Tóth Tibor: A mernyei uradalom gabona-terméseredményei (1833–1857).
=1972. 14. 156–172.

Kazimir, Stefan: A régi budai gabonamérték.
=1974. 16. 56–65.

Barbarits Lajos: Munkaszervezési kérdések a gabonaaratás gépi formáinak magyarországi kialakulása során.
=1974. 16. 426–445.

Straub Éva, Ny.: Adalékok a gabonaárak alakulásához Magyarországon 1828–1831 között.
=1975. 17. 129–151.

Fügedi Erik: Gabonaárak a 19. század eleji sajtóban. (Megjegyzés Ny. Sztraub Éva közleményéhez.)
=1976. 18. 550.

Barbarits Lajos: A gabonaaratás gépeinek meghonosodása Magyarországon a múlt század aratógép-versenyeinek és gépkiállításainak tükrében.
=1977. 19. 178–198.

Bogdán István: Gabonaféléink térfogatsúlya a XVIII–XIX. század fordulóján. (Perjés Géza, Vörös Károly és Kiss Albert megjegyzéseivel.)
=1980. 22. 527–594.

Gallinczer Lénárt
Kubinyi András: A mezőgazdaság történetéhez a Mohács előtti Budán. (Gallinczer Lénárt számadáskönyve 1525-ből.)
=1964. 6. 371–404.

gazdagparasztság
Orbán Sándor: A gazdagparasztság helyzete és fölszámolásának kezdetei a felszabadulás után.
=1968. 10. 382–438.

gazdák
Tagányi Zoltán: A varsányi [Nógrád-Varsány] agrárproletariátus, mezőgazdasági munkások és gazdák bérezése és munkaszervezete.
=1982. 24. 53–60.

gazdálkodás
Belényesy Márta: Néhány szó az erdő- és szántóföldi váltógazdálkodás magyarországi formájáról.
=1957. 1. 183–191.

Filep Antal közli: Adatok a XVIII–XIX. sz. fordulójának népi gazdálkodásához.
=1959. 2. 153–161

Zimányi Vera: Majorsági gazdálkodás a rohonc-szalonaki társuradalomban a XVII. század derekán.
=1962. 4. 25–51.

Szendrey István: A községi gazdálkodás az Esterházyak derecskei uradalmában a XVIII–XIX. században.
=1962. 4. 201–207.

Szendrey István: A jobbágy gazdálkodása a derecskei uradalomban a XVIII. században.
=1963. 5. 384–398.

Kovách Géza: A majorsági gazdálkodás kialakulása Arad megyében a XIX. század elején.
=1963. 5. 510–525.

Szakács Sándor közli: Adatok az etyeki, sarkadi, felsőszelestei és vasszilvágyi földművesszövetkezetek és táblás csoportok gazdálkodásának kezdeteihez.
=1963. 5. 538–557.

Vörös Antal: A belterjes gazdálkodás és az állattenyésztés Moson megyében 1896–1914. Újhelyi Imre és a Magyaróvári Szarvasmarha-tenyésztő Egyesület. 1–2.
=1964. 6. 84–112., 313–346.

Mészáros Károly: A marcali szocializált mezőgazdasági üzem („termelőszövetkezet”) gazdálkodása 1919-ben.
=1965. 7. 198–215.

Für Lajos: A csákvári uradalom a bérleti gazdálkodás útján (1860–1900).
=1966. 8. 122–146.

Bodrog György: A tőkés gazdálkodás kialakulása az előszállási uradalomban.
=1966. 8. 502–546.

Molnár Ambrus: Egy parasztgazda élete és gazdálkodása a Bihar megyei Sápon (1890–1896).
=1967. 9.117–172.

Csalog Zsolt: A IX–XI. századi magyarság gazdálkodásának és életformájának kérdéseihez.
=1967. 9. 228–240.

Káldi Gyula: Az árutermelő mezőgazdasági munka gondjai Festetics György környezetében. (Tanácsadóinak nézetei és jószágvezetésének gyakorlata.)
=1968. 10. 118–130.

Jablonkay Géza: Az alsóörsi közbirtokosság, a közös gazdálkodás egy régi formája (1816–1964).
=1968. 10. 180–203.

Dávid Zoltán: A paraszti gazdálkodás mérlege. (Bihar megyei adatok 1789-ből.)
=1969. 11. 128–159.

Mérey Klára, T.: A Somogy megyei Hunyady-uradalom majorsági gazdálkodása a XIX. század első felében.
=1970. 12. 411–469.

Gaál László: Az Esterházy hercegi hitbizomány gazdálkodása 1930–1940. 1–2.
=1971. 13. 86–127.; 1972. 14. 475–518.

Molnár Ambrus: Nagyrábé népének gazdálkodása a török hódoltság után.
=1972. 14. 398–422.

Maksay Ferenc: Parasztnemesi gazdálkodás Szentgálon 1700–1848. 1–2.
=1973. 15. 13–38., 245–300.

Kápolnai Iván: Statisztikai vizsgálódások Mezőkövesd gazdálkodásának történetében (1828–1935).
=1973. 15. 451–468.

Nagy László: Az ültetvényes gazdálkodás eredményeiről és problémáiról Haiti francia gyarmaton a XVIII. században.
=1974. 16. 202–212.

Perneki Mihály: A mezőhegyesi állami ménesbirtok gazdálkodása 1867–1900.
=1976. 18. 322–375.

Pusztainé Madar Ilona: Adatok a sárrétudvariak gazdálkodásának történetéhez, különös tekintettel a lótartásra.
=1976. 18. 419–471.

Donáth Ferenc: A korszerű szövetkezeti nagyüzemi gazdálkodás feltételeinek kialakulása 1962–1967.
=1977. 19. 104–143.

Sáry István: Gazdálkodási viszonyok Győr megye néhány nagy- és középbirtokán az 1860-as évek elején.
=1982. 24. 112–148.

Vincze László: Egy dunántúli tőkés nagybérlet gazdálkodása. (Maisa 1861–1940.) 1–. [A többi rész a repertórium lezárása után fog megjelenni.]
=1982. 24. 149–183.

Dóka Klára: Gazdálkodás a Tisza árterein a XIX. század első felében.
=1982. 24. 277–303.

Sugár István: Az egri vár gazdálkodása az 1594–95. évi számadás tükrében.
=1982. 24. 460–521.

gazdaság
Anfimov, A. M.: A földművelő gazdaság ökonómiai típusainak meghatározásához (a XIX–XX. század fordulóján).
=1963. 5. 338–360.

Barta János, ifj.: A „pallérozott mezei gazdaság...” forrásairól.
=1969. 11. 277–308.

Simonffy Emil: A nagykapornaki szocializált gazdaság 1919-ben.
=1970. 12. 476–496., 1 t.

Steinbach Antal: Az állami gazdaságok konszolidációjának első évei (1957–1959).
=1975. 17. 504–533.

Gaál László: A Gaál-Kropf család pusztamiskei gazdasága.
=1977. 19. 219–234.

Bohony Nándor: Visonta gazdasága és társadalma az 1828-as országos összeírás tükrében.
=1978. 20. 527–539.
Mészáros László: Kecskemét gazdasága a török uralom első évtizedeiben. A hódoltsági mezővárosok XVI. századi gazdasági fejlődésének kérdéséhez.
=1979. 21. 142–220.

Varga Éva: Gyöngyös gazdasága és társadalma az 1828. évi összeírás tükrében.
=1981. 23. 152–162.

Pintér Ilona: Egy tanyagazdaság 1939-ben. (Szentes.)
=1981. 23. 211–222.

Török Katalin: Paraszti gazdaság és háztartás a XIX. század kezdetén.
=1981. 23. 381–488.

gazdasági akadémia
Kulcsár Imre: A Magyaróvári Gazdasági Akadémia alapításának előzményei.
=1969. 11. 160–173.

gazdasági fejlődés
Zelnik János: A termelőszövetkezetek gazdasági fejlődése (1962–1967).
=1970. 12. 201–246.

Kahk, J.: Matematikai elemzés elektronikus számítógépekkel az észtországi társadalmi-gazdasági fejlődés egyes kérdéseinek vizsgálatánál. (A XIX. század első felében.)
=1971. 13. 318–326.

Mészáros László: Kecskemét gazdasága a török uralom első évtizedeiben. A hódoltsági mezővárosok XVI. századi gazdasági fejlődésének kérdéséhez.
=1979. 21. 142–220.

gazdasági felmérés
Mérey Klára, T. közli: Egy középnemesi uradalom gazdasági felmérése 1839-ben Somogy megyében.
=1966. 8. 332–362.

gazdasági utasítás
Benda Kálmán közli: A Ráday család pelejtei tiszttartójának adott gazdasági utasítása (1758).
=1957. 1. 282–285.

Benda Kálmán közli: Két gazdasági utasítás a Ráday család birtokairól a XIX. század elejéről.
=1959. 2. 127–152.

gazdasági utazás
Kosáry Domokos közli: Egy gazdasági utazás a II. József-kori Magyarországon.
=1962. 4. 208–233.

gazdasági válság
Szuhay Miklós: Az állami beavatkozási politika szerepe a mezőgazdasági terményértékesítésben az 1929–33-as gazdasági válság időszakában.
=1962. 4. 157–181.

Horváth Gyula: A kávé expanziója Brazíliában az 1929–33-as gazdasági válságig.
=1979. 21. 464–487.

Balázs György: A Csongrád megyei kubikosok helyzete és mozgalmai a gazdasági válság utáni években (1933–1939).
=1981. 23. 546–563.

gazdasági viszonyok
Tóth Zoltán: Schiszler Károly kádármester Szekszárdon. Egy kisvárosi mesterember gazdasági-társadalmi viszonyai a századfordulón.
=1977. 19. 199–218.

Jacobeit, Wolfgang: Az iparosítás társadalmi-kulturális és társadalmi-gazdasági hatása Közép-Európa parasztságára.
=1977. 19. 317–324.

Kávássy Sándor: Gazdasági viszonyok Szatmárban a XIX. század elején. (Az egykorú honismertető és statisztikai irodalom alapján.)
=1981. 23. 133–151.

gazdaságtörténet
A Marx Károly Közgazdasági Egyetem gazdaságtörténeti tanszékének agrártörténeti tevékenysége.
=1957. 1. 81.

Szabó István: A prédium. Vizsgálódások a korai magyar gazdaságtörténet és településtörténet köréből. 1–2.
=1963. 5. 1–49., 301–337.

Zimányi Vera: Beszámoló a III. nemzetközi gazdaságtörténeti kongresszusról. (München, 1965. augusztus 23–27.)
=1967. 9. 276–279.

IV. nemzetközi gazdaságtörténeti kongresszus. Bloomington, Indiana (USA), 1968. szeptember 9–13.
=1967. 9. 570.

A 6. nemzetközi gazdaságtörténeti kongresszus. (Koppenhága, 1974. augusztus 19–23.)
=1972. 14. 575–576.

gazdaságtudomány
Hanzó Lajos: Tessedik és az európai gazdaságtudomány.
=1961. 3. 223–242.

gazdatisztek
Hetyéssy István: A Nádasdy-uradalom gazdatisztjeinek termelési és elszámolási vitája 1623/24-ben.
=1967. 9. 457–480.

Gdansk
Guldon, Zenon: A Dnyeper-jobbparti ukrán mágnásbirtokok kereskedelmi kapcsolatai Danziggal (Gdansk) a XVIII. században.
=1966. 8. 226–237.

Gelej
Fegyó János: Gelej az 1889. és az 1910. évi kataszteri felmérések tükrében.
=1966. 8. 46–72.

genetika
Kovács András: Emlős háziállataink eredete az összehasonlító citogenetika alapján.
=1977. 19. 258–270.

Kóczián Géza – Szabó László Gy.: Egy nagyatádi parasztkert leírása, etnobotanikai értékei és géntartalékai.
=1978. 20. 181–197.

Georgikon
Süle Sándor közli: Pethe Ferenc és a Georgikon. 1–2.
=1957. 1. 327–340., [A 2. részt nem találtam meg.]
gépek
Barbarits Lajos: A vetés gépi formáinak elterjedése Magyarországon a jobbágyfelszabadítás után.
=1965. 7. 517–549.

Barbarits Lajos: Munkaszervezési kérdések a gabonaaratás gépi formáinak magyarországi kialakulása során.
=1974. 16. 426–445.

Barbarits Lajos: A gabonaaratás gépeinek meghonosodása Magyarországon a múlt század aratógép-versenyeinek és gépkiállításainak tükrében.
=1977. 19. 178–198.

Barbarits Lajos: A kézi és gépi eszközváltás és az aratómunkás-mozgalmak.
=1979. 21. 432–463.

gépesítés
Sándor Vilmos: A gabonacséplés gépesítése Magyarországon.
=1962. 4. 403–446.

Barbarits Lajos: A magyar mezőgazdaság gépesítését hátráltató jelenségek a tőkés gyáripari verseny körülményei között.
=1972. 14. 437–474.

Várhidy Imre: Néhány adat a burgonyabetakarítás gépesítéséről (1845–1900).
=1976. 18. 472–479.

Király István Szabolcs: A cséplés gépesítésének kezdete Somogyban. (Az 1839-ben épített magyaratádi cséplőgép műszaki leírása.)
=1978. 20. 540–554.

Geszt
Oláh József: A geszti uradalom XVIII. századi számadásai.
=1978. 20. 153–163.

Görögország
Sulász Kosztász: Görögország mezőgazdasága a két világháború között.
=1971. 13. 128–148.

Grúzia
Tardy Lajos: Martiny Sámuel és a grúziai bortermelés.
=1969. 11. 490–493.

gyáripar
Barbarits Lajos: A magyar mezőgazdaság gépesítését hátráltató jelenségek a tőkés gyáripari verseny körülményei között.
=1972. 14. 437–474.

gyarmatok
Figueroa, Federico Brito: Társadalmi osztályok a gyarmati Venezuelában. A venezuelai népesség a XVIII. században és a XIX. század első évtizedeiben.
=1968. 10. 370–381.

Nagy László: Az ültetvényes gazdálkodás eredményeiről és problémáiról Haiti francia gyarmaton a XVIII. században.
=1974. 16. 202–212.

gyógyítás
Tordayné Páter Erzsébet közli: Juhorvoslás a XIX. század elején.
=1957. 1. 340–341.
Gyöngyös
Szakály Ferenc: Balázs deák gyöngyösi kereskedő üzleti könyve. Adalék a hódoltsági terület kereskedelmi kapcsolatainak történetéhez a XVI. század végén.
=1972. 14. 356–386.

Varga Éva: Gyöngyös gazdasága és társadalma az 1828. évi országos összeírás tükrében.
=1981. 23. 152–162.

Győr megye
Sáry István: Gazdálkodási viszonyok Győr megye néhány nagy- és középbirtokán az 1860-as évek elején.
=1982. 24. 112–148.

Gyula
Kósa László: A gyulai zöldségtermelő körzet kialakulása.
=1967. 9. 496–512.

Gyüker József
Varga János közli: Öreg Gyüker József krónikája 1787–1866.
=1964. 6. 453–472.

gyümölcs
Hársfalvi Péter közli: Szabolcs megyei gyümölcsfa-adatok 1781-ből.
=1961. 3. 85–93.

Elek László: A gyümölcstermelés alakulása Magyarországon 1895–1959.
=1966. 8. 272–302., 1 t.

Bogdán István – Geday Gusztáv: 200 éves gyümölcsfa-fajtajegyzék.
=1971. 13. 327–374.

Habsburg Monarchia
Barta János, ifj.: A felvilágosult abszolutizmus parasztpolitikája a Habsburg- és a Hohenzollern-Monarchiában.
=1978. 20. 395–443.

Barta János, ifj.: Mária Terézia mezőgazdasági társaságai. Kísérlet a Habsburg Monarchia nemességének aktivizálására.
=1981. 23. 31–50.

Hadik András
Makkai László közli: Hadik András az erdélyi mezőgazdaságról.
=1957. 1. 37–52.

hadirokkantak
Fábián Istvánné közli: Vasvári Pál javaslata a hadirokkantaknak ígért földosztás megkezdéséről.
=1972. 14. 432–436.

hadsereg-élelmezés
Vita a Történettudományi Intézetben Perjés Géza „Mezőgazdasági termelés, népesség, hadsereg-élelmezés és stratégia a 17. század második felében (1650–1715)” c. könyvéről.
=1964. 6. 512–547.

hagyma
Halász Péter: A vöröshagyma termelése a bukovinai székelyeknél.
=1973. 15. 507–525.

Haiti
Nagy László: Az ültetvényes gazdálkodás eredményeiről és problémáiról Haiti francia gyarmaton a XVIII. században.
=1974. 16. 202–212.

Hajdú-Bihar megye
Molnár Lászlóné: A földreform Hajdú megyében (1945).
=1965. 7. 588–601.

Molnár Lászlóné: A mezőgazdasági termelőerők fejlődése Hajdú-Bihar megyében (1945–1964).
=1968. 10. 216–226.

Szabó Károly: Hajdúsági méhészszervezetek.
=1975. 17. 152–171.

halászat
Szilágyi Miklós: A halászat jelentősége a paraszti önellátásban és árutermelésben.
=1978. 20. 81–100.

harmincad
Zimányi Vera – Prickler, Harald: Konjunktúra és depresszió a XVI–XVII. századi Magyarországon az ártörténet és a harmincad bevételek tanúságai alapján; kitekintés a XVIII. századra.
=1974. 16. 79–201.

Zimányi Vera: Rauch Dániel nedelicei főharmincados jelentései és levelei.
=1979. 21. 226–247.

harmincéves háború
Franz, Günther: A harmincéves háború helye Németország népességtörténetében és agrártörténetében.
=1967. 9. 12–18.

Háromszék
Domokos Pál Péter: Háromszék és Csíkszék adóügyi összeírása, 1703. 1–2.
=1977. 19. 434–509.; 1978. 20. 198–282.

hász-birtokok
Káldy-Nagy Gyula: A Szeged környéki szultáni hász-birtokok mezőgazdasági termelése a XVII. század második felében.
=1961. 3. 457–513.

határhasználat
Wellmann Imre: Határhasználat az Alföld északnyugati peremén a XVIII. század első felében.
=1967. 9. 346–409.

Molnár Ambrus: Határhasználat a Bihar megyei Sápon a XIX. században.
=1968. 10. 514–551.

Havasalföld
Columbeanu, Sergiu: A havasalföldi feudális majorsági földek kérdéséhez a XVIII. században és a XIX. század első felében.
=1971. 13. 296–317.

háziállatok
Harmatta János: Megjegyzések Közép- és Kelet-Európa házi emlősállatainak fejlődéstörténetéhez.
=1971. 13. 211–217.

Jankovich Miklós: Történeti visszapillantás a háziló eredetére. Ösztön és magatartás szerepe a természetes szelekciónál.
=1975. 17. 205–233., 2 t.
Kovács András: Emlős háziállataink eredete az összehasonlító citogenetika alapján.
=1977. 19. 258–270.

Sikora András: A házinyúl-tenyésztés Magyarországon.
=1978. 20. 555–564.

Gunda Béla: A récefélék domesztikációja az Újvilágban.
=1980. 22. 16–20.

háztartás
Miskolczy Ambrus: Adatok az erdélyi reformkori hivatalnok-értelmiség életformájához. Egy háztartási statisztika 1834-ből.
=1977. 19. 412–421.

Fügedi Erik: Beszámoló a XVIII–XIX. századi háztartásszerkezettel és családszerkezettel foglalkozó két tanulmány vitájáról.
=1978. 20. 292–300.

Török Katalin: Paraszti gazdaság és háztartás a XIX. század kezdetén.
=1981. 23. 381–488.

Hegyalja
Gecsényi Lajos: Bártfa város hegyaljai szőlőgazdálkodása 1485–1563.
=1966. 8. 470–485.

Gecsényi Lajos: Városi és polgári szőlőbirtokok és borkereskedelem a Hegyalján a XV–XVI. század fordulóján.
=1972. 14. 340–352.

Balassa Iván: A szőlőművelés és borkezelés változása a XVI–XVII. században Tokaj-Hegyalján.
=1973. 15. 1–12.

Kiss István, N.: Szőlő-monokultúra a Hegyalján, XVI–XVIII. század. (Termelés, export, ár, minőség.)
=1973. 15. 383–390.

Bartha István: A borkereskedés problémái a Hegyalján a XIX. század első felében.
=1974. 16. 264–276.

Orosz István: Földesúri támadások a hegyaljai mezővárosok ellen a XVIII. század második felében.
=1975. 17. 25–41.

hegyhúzó
Nagy Dezső: Újabb (külföldi) adatok a hegyhúzó történetéhez.
=1971. 13. 72–76.

hegyközség
Fekete Nagy Antal közli: Tordas hegyközség szabályzata 1486-ból.
=1959. 2. 88–90.

Hídvég
Sugár István: Az egri püspökség hídvégi tejgazdasága a XVIII. század kezdetén.
=1979. 21. 221–225.

hitbizomány
Gaál László: Az Esterházy hercegi hitbizomány gazdálkodása 1930–1940. 1–2.
=1971. 13. 86–127.; 1972. 14. 475–518.

hódoltság
Szakály Ferenc: Balázs deák gyöngyösi kereskedő üzleti könyve. Adalékok a hódoltsági terület kereskedelmi kapcsolatainak történetéhez a XVI. század végén.
=1972. 14. 356–386.

Molnár Ambrus: Nagyrábé népének gazdálkodása a török hódoltság után.
=1972. 14. 398–422.

Mészáros László: Kecskemét gazdasága a török uralom első évtizedeiben. A hódoltsági mezővárosok XVI. századi gazdasági fejlődésének kérdéséhez.
=1979. 21. 142–220.

Vass Előd: Öcsödi jobbágylevelek és tanúvallomások a Békés megyei hódoltságból.
=1980. 22. 172–192.

Iványosi-Szabó Tibor: Az árak alakulása Kecskeméten a hódoltság utolsó évtizedeiben.
=1982. 24. 522–566.

Hohenzollern-Monarchia
Barta János, ifj.: A felvilágosult abszolutizmus parasztpolitikája a Habsburg- és Hohenzollern-Monarchiában.
=1978. 20. 395–443.

hold
Bogdán István – Maksay Ferenc: Királyi öl és királyi hold.
=1967. 9. 106–110.

homoki szőlő
Für Lajos: A filoxeravész hatása a homoki szőlőtermesztés fellendülésére.
=1972. 14. 108–111.

honfoglalás
Valter Ilona: A Bodrogköz honfoglalás kori és középkori településtörténete.
=1974. 16. 1–55., 2 t., 1 térk. mell.

honismeret
Kávássy Sándor: Gazdasági viszonyok Szatmárban a XIX. század elején. (Az egykorú honismertető és statisztikai irodalom alapján.)
=1981. 23. 133–151.

Hont megye
Bersényi Iván közli: Kilenc Bars és Hont megyei birtok korai (XV. századi) urbáriális összeírása.
=1957. 1. 238–240.

horvát mezőgazdaság
Despot, Miroslav: Adalékok a horvát mezőgazdaság történetének nyomtatott forrásanyagához a XIX. század második feléből.
=1966. 8. 147–155.

Hunyady-uradalom
Mérey Klára, T.: A Somogy megyei Hunyady-uradalom majorsági gazdálkodása a XIX. század első felében.
=1970. 12. 411–469.

hús
Zimányi Vera közli: Sopron város húsellátása 1567-ben, 1570-ben és 1593-ban.
=1969. 11. 435–468.

Kiss István, N.: Húsfogyasztás (katonai és közfogyasztás) a XVI–XVII. századi Magyarországon.
=1973. 15. 92–114.

Gaál László: A hússertés-tenyésztés eredete és kialakulása Magyarországon.
=1976. 18. 299–321.

Ida völgye
Draskóczy István: Adatok a Mátraalja és az Ida völgye középkori településtörténetéhez és agrártörténetéhez (XIII–XIV. század).
=1977. 19. 337–373.

idénymunka
Katona Imre: Munkaszervezeti formák és ideiglenes életközösségek idénymunkákon a kapitalizmus korában.
=1961. 3. 534–562.

Lencsés Ferenc: Az idénymunkák helyzete az előszállási uradalomban 1940–44.
=1965. 7. 571–587.

igali járás
Tóth Tibor: Adatok az igali járás nagyüzemeinek helyzetéhez 1919 tavaszán.
=1969. 11. 174–192.

igazgatás
Szőrfy György: A Tanácsköztársaság mezőgazdasági igazgatása.
=1969. 11. 309–324.

Gonda Béla: A mezőgazdasági szakigazgatás története 1945–1949.
=1970. 12. 62–108.

India
Gunst Péter: Agrártörténeti folyóirat Indiában.
=1974. 16. 277.

indián forradalom
Anderle Ádám: Indián polgári forradalom? Megjegyzések a II. Tupac Amaru-felkelés gazdasági-társadalmi hátteréhez.
=1977. 19. 374–389.

inventárium
Kiss István, N.: A kászonyi udvarház és szőlőgazdaság. (A kászonyi kúria 1664. évi urbáriuma és inventáriuma alapján.)
=1965. 7. 496–505., 1 t.

ipar
Oláh József: A sárospataki és regéci uradalmak ipari üzemei a XIX. század első felében.
=1965. 7. 506–516.

Eperjessy Géza: Adalékok a mezőgazdaság és a falusi-városi kézműipar kapcsolatához az 1848 előtti Magyarországon.
=1966. 8. 495–501.

Győriványi Sándor: A kötélgyártó kézműipar fejlődésének és a gazdasági kötéláruk választékának néhány agrártörténeti vonatkozása.
=1967. 9. 328–345.

Jacobeit, Wolfgang: Az iparosítás társadalmi-kulturális hatása Közép-Európa parasztságára.
=1977. 19. 317–324.

Kostrowicka, Irena: A mezőgazdasági termelés és technika változásai a Lengyel Királyságban az iparosítás első korszakában (1815–1864).
=1978. 20. 101–115.

Pataky Ernő: Néhány észrevétel Gunst Péter: „Az iparosodás hatása Nyugat- és Kelet-Európa mezőgazdaságára a XIX–XX. században” című tanulmányára. (=Valóság 1976. 9. 1–17.)
=1978. 20. 283–285.

iparosok
Sándor Pál: Iparos és kereskedő zsellérek Fejér megyében az 1828. évi országos összeírás tükrében.
=1981. 23. 236–240., 1 mell.

Ruzsás Lajos: A kisüzemi szőlőtermelés gazdasági jelentősége egy városi iparos gazdasági tevékenységében.
=1981. 23. 542–545.

Irinyi János
Szabolcs István: Irinyi János – a szíkkutató. „A Konyári-tó” c. cikk megjelenésének 125. évfordulójára.
=1964. 6. 305–312.

irodalmi források
Sándor Pál: A XIX. századi parasztbirtok vizsgálatának problémái és újabb eredményei a felszabadulás utáni irodalom tükrében. 1–. [Folytatása elmaradt.]
=1968. 10. 94–117.

Walleshausen Gyula: Haladó hagyományaink: mezőgazdasági bibliográfiai irodalmunk helyzete.
=1968. 10. 552–560.

Nováki Gyula: Agrártörténeti adatok az 1966–1967. évi magyar régészeti irodalomból.
=1969. 11. 228–234.

Kiss Sándor, É.: A fácán a magyar nyelvemlékekben és régebbi irodalmi forrásokban.
=1972. 14. 331–339., 1 t.

irtás
Bárth János: Az érsekcsanádi ártéri erdők égetéses irtásának néhány emléke.
=1970. 12. 470–475.

Földes László: Szilárd telekrendszerű irtásfalu a Szepességben (Fridmanvágás 1320 – Frydman 1964/1969).
=1978. 20. 357–381.

Takács Lajos: Az irtásszerződések jelentősége és szerepének változása.
=1979. 21. 1–13.

Jászkunság
Kiss József: Küzdelem a jászkunsági pusztákért a német lovagrend uralmának első évtizedeiben (1702–1720).
=1973. 15. 391–450., 1 térk. mell.

Jenei Ferenc
Oszvald Ferenc közli: Jenei Ferenc gazdasági hagyatéka. 1480–1500.
=1957. 1. 15–17.

Jobbágy Dániel
Zimányi Vera közli: Jobbágy Dániel rohonc-szalonaki provisor tiszttartói működése (1634–1653).
=1959. 2. 91–114.

jobbágyok
Sashegyi Oszkár: A jobbágyfelszabadítás végrehajtásával foglalkozó 1849. évi „Oktatás a Földnépéhez”.
=1957. 1. 191–201.

Hofer Tamás közli: Jobbágy hagyatéki leltárak és becsük a keszthelyi Festetics-uradalomból, 1785–1847.
=1957. 1. 285–327.

Veress Éva: Megjegyzések a jobbágyság (XVIII. századi) életszínvonalának statisztikai vizsgálatához.
=1961. 3. 126–132.

Orosz István: Széchenyi és a jobbágykérdés.
=1962. 4. 52–94.

Kubinyi András: A fejérkői jobbágyok megmozdulásai 1520 körül.
=1963. 5. 379–383.

Szendrey István: A jobbágy gazdálkodása a derecskei uradalomban a XVIII. században.
=1963. 5. 384–398.

Tárkány Szűcs Ernő: A dificiens jobbágy végrendelete a XVIII–XIX. században.
=1966. 8. 401–431.

Niederhauser Emil: A szlavofilek és az oroszországi jobbágyfelszabadítás.
=1966. 8. 432–448.

A rohonc-szalonaki uradalom és jobbágysága a XVI–XVII. században. (Zimányi Vera kandidátusi disszertációjának vitája.)
=1967. 9. 241–270.

Kirilly Zsigmondné: A jobbágyság gabonatermelésének vizsgálata maghozam szempontjából.
=1968. 10. 70–77.

Simonffy Emil: Adatok a paraszti birtokviszonyok vizsgálatához Zala megyében a jobbágyfelszabadítás után. Kilenc falu történeti statisztikai vizsgálata.
=1968. 10. 131–179.

Solymosi László: A jobbágyköltöztetésről szóló határozat helye a költözés gyakorlatában.
=1972. 14. 1–40.

Székely György: Földesúri törekvések a jobbágyság költözési jogának felszámolására Magyarországon. – Kelet-európai típusú társadalmi folyamat az 1514 előtti évtizedekben.
=1972. 14. 261–278.

Gyüszi László közli: Szabados Pál oroszlányi lelkész feljegyzései a jobbágyviszonyokról és a jobbágyfelszabadításról.
=1972. 14. 423–431.

Erdei Aranka: A XIX. század első felének jobbágyparaszti árutermeléséhez.
=1975. 17. 463–476.

Kristó Gyula: Vita a jogilag egységes jobbágyosztály magyarországi kialakulásáról.
=1977. 19. 271–276.

Vass Előd: Öcsödi jobbágylevelek és tanúvallomások a Békés megyei hódoltságból.
=1980. 22. 172–192.

jog
(cz–e–): Az V. magyar-csehszlovák jogtörténeti konferencia.
=1965. 7. 346–348.

Tárkányi Szűcs Ernő: Jogi népszokások parasztságunk öröklési rendjében (1700–1945).
=1980. 22. 273–310.

jószágvezetés
Káldi Gyula: Az árutermelő mezőgazdasági munka gondjai Festetics György környezetében. (Tanácsadóinak nézetei és jószágvezetésének gyakorlata.)
=1968. 10. 118–130.

jövedelmezőség
Tóth Tibor: A mezőgazdasági jövedelmezőség és vállalati típusok kérdéséhez az 1930-as években.
=1982. 24. 71–86.

juhok
Tordayné Páter Erzsébet közli: Juhorvoslás a XIX. század elején.
=1957. 1. 340–341.

Mickun, N. I.: A merino juhok transzhumálása a XVIII. századi Spanyolországban és a Mesta pásztorai.
=1972. 14. 279–291.

jutalék
Kecskés Sándor: Tehenesgazdák, tehenesek fizetése és jutalékrendszere Fejér megyei uradalmi tehenészetekben (1934).
=1981. 23. 188–210.

kádármester
Tóth Zoltán: Schiszler Károly kádármester Szekszárdon. Egy kisvárosi mesterember gazdasági-társadalmi viszonyai a századfordulón.
=1977. 19. 199–218.

Kalocsa
Bárth János: Kalocsa környéki ártéri kertek a XVIII–XIX. században.
=1974. 16. 213–233.

Kaposvár
Kellner Judit: A Magyar Könyvtáros Egyesület levéltári szekciójának kaposvári tanácskozása.
=1982. 24. 458–459.

kár
Pataki János Vidor közli: Vasmegyericsei kárbecslés, 1520.
=1957. 1. 17–26.

Kovács Edit: Az úrbéri kármentesítési kötvények tőzsdei árfolyamának alakulása, 1856–1867.
=1971. 13. 77–85.

Kárpát-medence
Kiss Attila: A Kárpát-medence koraközépkori szőlőművelésének kérdéséhez.
=1964. 6. 143–149.

Büchl Antal: 130 év a rizstermesztés történetéből a Kárpát-medencében.
=1976. 18. 179–191.

kasza
Takács Lajos: Miért „boszniai” a kétfelé vágó kasza?
=1980. 22. 26–29.
Kászony
Kiss István, N.: A kászonyi udvarház és szőlőgazdaság. (A kászonyi kúria 1664. évi úrbáriuma és inventáriuma alapján.)
=1965. 7. 496–505., 1 t.

Kiss István, N.: Zsellérfalvak és a földesúri föld paraszti bérlete Bereg megyében. (Kászony és Vári districtus, 1550–1670.)
=1970. 12. 372–380.

Kasztília
Mickun, N. I.: A kasztíliai koronatartományok agrárrendszerének néhány problémája a XVIII. században.
=1975. 17. 293–352.

kataszter
Szabó György: A rendszeres kataszteri munkálatok agrártörténeti értékesítésével foglalkozó kísérletek célkitűzéseiről.
=1966. 8. 13–17.

Bali János: Sárszentlőrinc az 1859. és 1887. évi kataszteri felmérések tükrében.
=1966. 8. 18–45.

Fegyó János: Gelej az 1889. és az 1910. évi kataszteri felmérések tükrében.
=1966. 8. 46–72.

katasztrális hold
Kolossa Tibor – Puskás Júlia: A 100 katasztrális holdon felüli birtokterületek tulajdoni és birtokkezelési struktúrája Magyarországon 1911-ben.
=1978. 20. 444–480.

katonaság
Eperjessy Kálmán: Az első katonai adatfelvétel (1782–1785) országleírásainak forrásértéke.
=1961. 3. 522–533.

Vita a Történettudományi Intézetben Perjés Géza „Mezőgazdasági termelés, népesség, hadsereg-élelmezés és stratégia a 17. század második felében (1650–1715)” c. könyvéről.
=1964. 6. 512–547.

Rusiński, Władysław: Báthory István katonapolitikája és a lengyel parasztság.
=1968. 10. 355–369.

Kiss István, N.: Húsfogyasztás (katonai és közfogyasztás) a XVI–XVII. századi Magyarországon.
=1973. 15. 92–114.

Rácz István: Az első magyarországi katonai térképfelvétel tanyatörténeti tanulságai.
=1976. 18. 1–15.

kávé
Horváth Gyula: A kávé expanziója Brazíliában az 1929–33-as gazdasági világválságig.
=1979. 21. 464–487.

Kecskemét
Vezekényi Ernő: Mezőgazdasági szakoktatásunk egy évszázadáról. Kecskeméti adatok.
=1973. 15. 139–155.

Mészáros László: Kecskemét gazdasága a török uralom első évtizedeiben. A hódoltsági mezővárosok XVI. századi gazdasági fejlődésének kérdéséhez.
=1979. 21. 142–220.

Iványosi-Szabó Tibor: Az árak alakulása Kecskeméten a hódoltság utolsó évtizedeiben.
=1982. 24. 522–566.

kengyel
Selmeczi László: Adatok a kengyel történetéhez és tipológiájához Magyarországon.
=1967. 9. 99–105.

képviselői mandátum
Király István: Nagyatádi Szabó István útja a képviselői mandátumtól az őszirózsás forradalom miniszteri székéig. 1–2.
=1971. 13. 422–453.; 1972. 14. 173–195.

kérdőív
A német intézet kérdőívei.
=1957. 1. 87–88.

Orbán Sándor: Egy kérdőíves összeírás feldolgozása a mezőgazdasági népesség 1946. évi helyzetéről.
=1966. 8. 73–121., 9 t. mell.

kereskedelem
Makkai László közli: Zákány Péter mosonmagyaróvári tőzsér bevételi és kiadási naplója 1630–39-ből.
=1957. 1. 247–258.

Kosáry Domokos: Tessedik és a kereskedelmi bizottság.
=1961. 3. 283–285.

Guldon, Zenon: A Dnyeper-jobbparti ukrán mágnásbirtokok kereskedelmi kapcsolatai Danziggal (Gdanszk) a XVIII. században.
=1966. 8. 226–237.

Szakály Ferenc: Balázs deák gyöngyösi kereskedő üzleti könyve. Adalékok a hódoltsági terület kereskedelmi kapcsolatainak történetéhez a XVI. század végén.
=1972. 14. 356–386.

Frank Tibor: A magyar agrárexport kérdése az 1860-as évek angol-osztrák kereskedelmi tárgyalásain.
=1975. 17. 477–486.

Székely György: Kereskedelem és városi agglomerációk Közép-Európában IV. Károly korában.
=1980. 22. 21–25.

Sándor Pál: Iparos és kereskedő zsellérek Fejér megyében az 1828. évi országos összeírás tükrében.
=1981. 23. 236–240., 1 mell.

kertek
Sipos Zsuzsanna: Dunavecse. Adalékok egy alföldi község kertkultúrájának kialakulásához.
=1959. 2. 190–216.

Éri István közli: „Mezei kertek” Nyársapáton a XVI. században.
=1962. 4. 182–192.

Détshy Mihály: A sárospataki vár kertjei és szőlői.
=1973. 15. 75–91.

Bárth János: Kalocsa környéki ártéri kertek a XVIII–XIX. században.
=1974. 16. 213–233.

Kóczián Géza – Szabó László Gy.: Egy nagyatádi parasztkert leírása, etnobotanikai értékei és géntartalékai.
=1978. 20. 181–197.
Hoffmann Tamás: Kertművelés és szántógazdaság a Mediterráneumban.
=1979. 21. 289–318.

Surányi Dezső: Bolgárkertészetek Cegléden és hatásuk a város zöldségtermesztésére.
=1981. 23. 163–187.

Keszthely
Bodnár Béla közli: Adatok Wierzbicki Péter keszthelyi működéséhez (1820–1826).
=1957. 1. 57–67.

Hofer Tamás közli: Jobbágy hagyatéki leltárak és becsük a keszthelyi Festetics-uradalomból, 1785–1847.
=1957. 1. 285–327.

kezeslevelek
Hetyéssy István: Nyugat-magyarországi jobbágyi kezeslevelek és legelőviszályok.
=1969. 11. 469–485.

kéziratok
Schram Ferenc: Méhészeti kéziratok a XVIII. századból.
=1961. 3. 514–521.

Balassa M. Iván: Kéziratos méhészkönyveink egyik típusa: a nagyváradi méhészkönyv.
=1970. 12. 394–410.

kézműipar
Eperjessy Géza: Adalékok a mezőgazdaság és a falusi-városi kézműipar kapcsolatához az 1848 előtti Magyarországon.
=1966. 8. 495–501.

Győriványi Sándor: A kötélgyártó kézműipar fejlődésének és a gazdasági kötéláruk választékának néhány agrártörténeti vonatkozása.
=1967. 9. 328–345.

kiadási napló
Makkai László közli: Zákány Péter mosonmagyaróvári tőzsér bevételi és kiadási naplója 1630–39-ből.
=1957. 1. 247–258.

kiállítás
Maksay Ferenc: Kiállítás az agrártörténet levéltári forrásaiból.
=1964. 6. 266–267.

Bendeffy László: A Mezőgazdasági Múzeum kiállítása a magyarországi földmérés fejlődéstörténetéről.
=1976. 18. 553–557.

Barbarits Lajos: A gabonaaratás gépeinek meghonosodása Magyarországon a múlt század aratógép-versenyeinek és gépkiállításainak tükrében.
=1977. 19. 178–198.

Kiev
Anfimov, A. M. – Budovnyic, I. U. – Kafengauz, B. B.: A Kelet-Európa agrártörténete sympozium kievi ülésszakénak tudományos eredményei.
=1961. 3. 594–606.

kilenced
Molnár Ambrus: A dézsma és a kilenced beszedése Békés megyében a XVI. században.
=1978. 20. 142–152.

király
Székely György: Mezővárosok, rendek, király 1514–1674 (egy báni levél álláspontjának értelmezéséhez).
=1974. 16. 349–352.

királyi mérték
Wellmann Imre: Királyi mérték és mérő alá való föld.
=1965. 7. 236–244.

Bogdán István – Maksay Ferenc: Királyi öl és királyi hold.
=1967. 9. 106–110.

Kisgazdapárt ld. Független Kisgazdapárt

kistermelők
Tóth Zoltán: A szekszárdi mezővárosi blokk felbomlása a századfordulón. A hagyományos kistermelői együttes mobilitási medelljei.
=1980. 22. 349–433.

koalíció
Balogh Sándor: A mezőgazdasági érdekképviselet és a koalíció (1945–1946).
=1973. 15. 319–347.

Dolmányos István: Miként folytatta a koalíció 1906-ban Bánffy munkáspolitikáját?
=1979. 21. 378–393.

konjunktúra
Baumgarten, Karl: A XVI. századi konjunktúra hatásai az alsó-németországi parasztházra.
=1964. 6. 405–414.

Zimányi Vera – Prickler, Harald: Konjunktúra és depresszió a XVI–XVII. századi Magyarországon az ártörténet és a harmincad bevételek tanúságai alapján; kitekintés a XVIII. századra.
=1974. 16. 79–201.

konszolidáció
Steinbach Antal: Az állami gazdaságok konszolidációjának első évei (1957–1959).
=1975. 17. 504–533.

Konyári tó
Szabolcs István: Irinyi János – a szíkkutató. „A Konyári-tó” c. cikk megjelenésének 125. évfordulójára.
=1964. 6. 305–312.

Koppenhága
A 6. nemzetközi gazdaságtörténeti kongresszus. (Koppenhága, 1974. augusztus 19–23.)
=1972. 14. 575–576.

koronatartományok
Mickun, N. I.: A kasztíliai koronatartományok agrárrendszerének néhány problémája a XVIII. században.
=1975. 17. 293–352.

köles
Takács Lajos: A „rókafarkú köles” termesztése a Nyugat-Dunántúlon.
=1967. 9. 297–307., 1 t.

költözés
Solymosi László: A jobbágyköltözésről szóló határozat helye a költözés gyakorlatában.
=1972. 14. 1–40.
Székely György: Földesúri törekvések a jobbágyság költözési jogának felszámolására Magyarországon. – Kelet-európai típusú társadalmi folyamat az 1514 előtti évtizedekben.
=1972. 14. 261–278.

könyvészet
Király István: Az agrárszocialista mozgalmak korabeli könyvészete.
=1982. 24. 304–358.

könyvtárak
Agrártörténeti munka az Országos Mezőgazdasági Könyvtárban.
=1957. 1. 83.

Hajdú Helga, J.: Tessedik-kéziratok az Országos Széchényi Könyvtárban.
=1964. 6. 561–565.

Wellmann Imre – Fügedi Erik: Számítógépes agrártörténeti kutatások a Magyar Mezőgazdasági Múzeumban és a KSH Könyvtára történeti statisztikai kutatóhelyén.
=1976. 18. 115–147.

Hiller István: Erdészeti tudományos szakkönyvtárunk kialakulása.
=1977. 19. 390–411.

kötéláru
Győriványi Sándor: A kötélgyártó kézműipar fejlődésének és a gazdasági kötéláruk választékának néhány agrártörténeti vonatkozása.
=1976. 9. 328–345.

kötvények
Kovács Edit: Az úrbéri kármentesítési kötvények tőzsdei árfolyamának alakulása, 1856–1867.
=1971. 13. 77–85.

közbirtokosság
Jablonkay Géza: Az alsóörsi közbirtokosság, a közös gazdálkodás egy régi formája (1816–1964).
=1968. 10. 180–203.

Közel-Kelet
Bökönyi Sándor: Délkelet-Európa korai állattartásának kialakulása és közel-keleti kapcsolatai.
=1977. 19. 1–23.

közellátás
Gonda Béla: S mezőgazdasági termelés és a közellátás folyamatosságának biztosítása a felszabadulás utáni első években, 1945–1948.
=1976. 18. 480–538.

középbirtok
Tóth Tibor közli: Egy bajor középbirtok magyar szemmel 1926-ban.
=1971. 13. 454–482.

Sáry István: Gazdálkodási viszonyok Győr megye néhány nagy- és középbirtokán az 1860-as évek elején.
=1982. 24. 112–148.

középkor
Hoffmann Tamás: Középkori mezőgazdaság-történetünk kutatási módszereiről.
=1957. 1. 342–347.

Valter Ilona: A Bodrogköz honfoglalás kori és középkori településtörténete.
=1974. 16. 1–55., 2 t., 1 térk. mell.

Draskóczy István: Adatok a Mátraalja és az Ida völgye középkori településtörténetéhez és agrártörténetéhez (XIII–XIV. század).
=1977. 19. 337–373.

Maksay Ferenc: A magyar falu középkori településrendje c. akadémiai doktori értekezésének vitája.
=1977. 19. 534–554.

Székely György: A hónapok munkái és a középkori művészet.
=1981. 23. 1–30.

középnemesi uradalom
Mérey Klára, T. közli: Egy középnemesi uradalom gazdasági felmérése 1839-ben Somogy megyében.
=1966. 8. 332–362.

közfogyasztás
Kiss István, N.: Húsfogyasztás (katonai és közfogyasztás) a XVI–XVII. századi Magyarországon.
=1973. 15. 92–114.

közgazdaság
Fekete Ferenc: A magyar mezőgazdaság szerkezeti átalakulásának főbb közgazdasági jellemzői matematikai megfogalmazásban.
=1973. 15. 372–382.

közgazdasági egyetem
A Marx Károly Közgazdasági Egyetem gazdaságtörténeti tanszékének agrártörténeti tevékenysége.
=1957. 1. 81.

községek
Varga István közli: Tagányi Károly a régi magyar községről.
=1957. 1. 8–14.

Zimányi Vera közli: Nezsider (Neusidl) község történeti statisztikája a XVI–XVII. században.
=1957. 1. 240–247.

Sipos Zsuzsanna: Dunavecse. Adalékok egy alföldi község kertkultúrájának kialakulásához.
=1959. 2. 190–216.

Szendrey István: A községi gazdálkodás az Esterházyak derecskei uradalmában a XVIII–XIX. században.
=1962. 4. 201–207.

Donáth Ferenc: Községek közötti viták a földosztás során 1945-ben.
=1964. 6. 224–232.

Tóth Tibor: Adács község birtokviszonyai 1850–1877.
=1966. 8. 363–377.

Benke József közli: Barcs község tagosításának jegyzőkönyvei (1945–1956).
=1967. 9. 513–563.

KSH Könyvtára
Wellmann Imre – Fügedi Erik: Számítógépes agrártörténeti kutatások a Magyar Mezőgazdasági Múzeumban és a KSH Könyvtára történeti statisztikai kutatóhelyén.
=1976. 18. 115–147.

Kuba
Tóth Ágnes: A dohánytermesztés története Kubában 1717–1886.
=1980. 22. 472–520.

kubikmunka
Katona Imre: Munkaidő és teljesítmény kubikmunkán (1850–1945).
=1963. 5. 409–420.

kubikosok
Balázs György: Adatok a Csongrád megyei földmunkások helyzetéhez, különös tekintettel a kubikosokra az ellenforradalmi rendszer hatalomra jutása és berendezkedése idején (1920–1924).
=1977. 19. 235–250.

Balázs György: A Csongrád megyei kubikosok helyzete és mozgalmai a gazdasági válság utáni években (1933–1939).
=1981. 23. 546–563.

kultúra
Belényesy Márta: Anyagi kultúránk a XV. században: a munkaközösség öt esztendeje.
=1957. 1. 73–79.

Jacobeit, Wolfgang: Az iparosítás társadalmi-kulturális és társadalmi-gazdasági hatása Közép-Európa parasztságára.
=1977. 19. 317–324.

kutatás
Makkai László: Agrártörténeti kutatások az MTA Történettudományi Intézetében.
=1957. 1. 79–81.

Agrártörténeti kutatások külföldön.
=1957. 1. 87.

Hoffmann Tamás: Középkori mezőgazdaság-történetünk kutatási módszereiről.
=1957. 1. 342–347.

Mika, Alois: A csehszlovákiai parasztság késő feudalizmus kori fejlődésének kutatása 1945 után.
=1962. 4. 634–648.

Mika, Alois – Lacina, Vladislav: Agrártörténeti kutatások Csehszlovákiában 1945–1964 között.
=1965. 7. 374–392.

Gunst Péter: A mezőgazdasági múzeumok gyűjtőtevékenysége és az agrártörténeti kutatás.
=1966. 8. 555–557.

Az agrártörténeti kutatás helyzete és fejlődésének problémái.
=1967. 9. 564–569.

Molnár Balázs: Hozzászólás Gunst Péter: A mezőgazdasági múzeumok gyűjtőtevékenysége és az agrártörténeti kutatás c. vitacikkéhez.
=1968. 10. 582.

Kolozsváry Szabolcsné: A magyar erdészeti kutatásügy a második világháború előtt.
=1969. 11. 20–46.

Kazimir, Stefan: A XVI–XVII. századi árviszonyok forrásanyaga és felhasználásuk az agrártörténeti kutatásban.
=1971. 13. 21–37.

Matolcsi János: A Magyar Mezőgazdasági Múzeum agrártörténeti kutatómunkájának 75 éves mérlege.
=1971. 13. 196–210.

Az MTA agrártörténeti bizottságának vitája a termelőszövetkezeti kutatásokról.
=1971. 13. 521.
Tarvel, Enn: A földhasználati egység (gak-hacke) alkalmazásának metodikája a történeti kutatásokban.
=1972. 14. 90–100.

Wellmann Imre – Fügedi Erik: Számítógépes agrártörténeti kutatások a Magyar Mezőgazdasági Múzeumban és a KSH Könyvtára történeti statisztikai kutatóhelyén.
=1976. 18. 115–147.

külkereskedelem
Fügedi Erik: Magyarország külkereskedelme a XVI. század elején.
=1969. 11. 1–19.

Kazimir, Stefan: Magyarország külkereskedelmi forgalmának színvonala a XVI. században.
=1978. 20. 382–394.

lapály szarvasmarha
A lapály szarvasmarha tenyésztése Magyarországon az I. világháborúig.
=1982. 24. 388–427.

Latinca Sándor
Kávássy Sándor közli: Latinca Sándor intézkedései a szegényparasztság földhöz juttatására.
=1967. 9. 173–182.

Kávássy Sándor: Latinca Sándor Somogy vármegye direktóriumában.
=1973. 15. 526–551.

Lázár Vilmos
Hoffmann Tamás: Lázár Vilmos (1895–1972). Nekrológ.
=1972. 14. 519–521.

lecsapolás
Szabolcs István: Vita a lecsapolások és vízrendezések hatásáról a tiszántúli talajképződési folyamatokra.
=1959. 2. 63–87.

legelőviszályok
Hetyéssy István: Nyugat-magyarországi jobbágyi kezeslevelek és legelőviszályok.
=1969. 11. 469–485.

leletek
Bogdán István – Papp Zsigmond – Szabó Miklós: Kétszáz éves gabonaszemek az Országos Levéltárban.
=1963. 5. 50–66., 2 t.

Bogdán István: Háromszáz éves búzaszem az Országos Levéltárban.
=1965. 7. 248–252.

Eperjessy Géza: Adalékok a mezőgazdaság és a falusi-városi kézműipar kapcsolatához az 1848 előtti Magyarországon.
=1966. 8. 495–501.

Mészáros Géza – Simonffy Emil: Százéves kukoricaszem-leletek a Zalaegerszegi Állami Levéltárban.
=1968. 10. 479–485.

Lengyelország
Bersényi Iván összeáll.: Pótlás az 1953–1955. évi lengyel bibliográfiához.
=1957. 1. 430–436.

Dziekonski, Tadeusz: A szántóeszközök működésének fejlődése és munkájának szabályozása Lengyelországban a XIX. században.
=1957. 1. 201–237.

Rusiński, Władysław: Báthory István katonapolitikája és a lengyel parasztság.
=1968. 10. 355–369.

Orczyk, Josef: A lengyel mezőgazdaság fejlődésének tényezői (1918–1939).
=1961. 3. 116–125., 1 t.

Leskiewicz, Janina: A lengyel agrártörténeti bizottság működéséről.
=1971. 13. 218–219.

Falniowska-Gradowska, Alicja: Falufelmérések és földmérők Lengyelországban a XVIII. század második felében.
=1973. 15. 39–50.

Kostrowicka, Irena: A mezőgazdasági termelés és technika változásai a Lengyel Királyságban az iparosítás első korszakában (1815–1864).
=1978. 20. 101–115.

letelepítés
Komanovics József: A földreformmal és a potsdami egyezmények végrehajtásával kapcsolatos telepítések Baranyában 1945–46-ban.
=1966. 8. 378–398.

Ősy-Oberding József: A bukovinai székelyek letelepítése a Dunántúlon.
=1967. 9. 183–194.

Benke József: Földreform és telepítés Barcson.
=1967. 9. 195–227.

Komanovics József: Szlovákiai magyarok betelepítése Baranyába 1947–1948-ban.
=1970. 12. 181–200.

levéltár
Maksay Ferenc: Az Országos Levéltárban folyó agrártörténeti munkáról.
=1957. 1. 82–83.

Vigh Károly: A Pest megyei Levéltár agrártörténeti tervei.
=1957. 1. 83.

Bogdán István – Papp Zsigmond – Szabó Miklós: Kétszáz éves gabonaszemek az Országos Levéltárban.
=1963. 5. 50–66., 2 t.

Maksay Ferenc: Kiállítás az agrártörténet levéltári forrásaiból.
=1964. 6. 266–267.

Bogdán István: Háromszáz éves búzaszem az Országos Levéltárban.
=1965. 7. 248–252.

Mészáros Géza – Simonffy Emil: Százéves kukoricaszem-lelet a Zalaegerszegi Állami Levéltárban.
=1968. 10. 479–485.

Kellner Judit: A Magyar Könyvtáros Egyesület levéltári szekciójának kaposvári tanácskozása.
=1982. 24. 458–459.

Litvánia
Grickevics, Anatolij: A városi önkormányzat a Litván Nagyfejedelemség magánföldesúri városaiban a XVI–XVII. században.
=1980. 22. 30–55.

ló
Jankovich Miklós: A magyar ló.
=1970. 12. 253–267.

Fügedi Erik: A bártfai XVI. század eleji borkivitel és lókivitel néhány kérdése.
=1972. 14. 41–89.

Gál István: Erzsébet kori angolok magyar lóvásárlásai.
=1972. 14. 353–355.

Pető Mária, R.: A ló fogatolása Pannóniában.
=1974. 16. 72–78.

Jankovich Miklós: Történeti visszapillantás a háziló eredetére. Ösztön és magatartás szerepe a természetes szelekciónál.
=1975. 17. 205–233., 2 t.

Pusztainé Madar Ilona: Adatok a sárrétudvariak gazdálkodásának történetéhez, különös tekintettel a lótartásra.
=1976. 18. 419–471.

lovagrend
Kiss József: Küzdelem a jászkunsági pusztákért a német lovagrend uralmának első évtizedeiben (1702–1720).
=1973. 15. 391–450., 1 térk. mell.

magatartás
Jankovich Miklós: Történeti visszapillantás a háziló eredetére. Ösztön és magatartás szerepe a természetes szelekciónál.
=1975. 17. 205–233., 2 t.

maghozam
Kirilly Zsigmondné: A jobbágyság gabonatermelésének vizsgálata maghozam szempontjából.
=1968. 10. 70–77.

mágnásbirtokok
Guldon, Zenon: A Dnyeper-jobbparti ukrán mágnásbirtokok kereskedelmi kapcsolatai Danziggal (Gdansk) a XVIII. században.
=1966. 8. 226–237.

magyar szarvasmarha
Jankovich Miklós: Adatok a magyar szarvasmarha eredetének és hasznosításának kérdéséhez.
=1967. 9. 420–431.

Hönschl Pál: A maremman és a magyar szarvasmarha közötti hasonlatosság vagy azonosság kérdéséről
=1973. 15. 552–590.

Magyaratád
Király István Szabolcs: A cséplés gépesítésének kezdete Somogyban. (Az 1839-ben épített magyaratádi cséplőgép műszaki leírása.)
=1978. 20. 540–554.

magyarság
Csalog Zsolt: A IX–XI. századi magyarság gazdálkodásának és életformájának kezdeteihez.
=1967. 9. 228–240.

Komanovics József: Szlovákiai magyarok betelepítése Baranyába 1947–1948-ban.
=1970. 12. 181–200.

Maisa
Vincze László: Egy dunántúli tőkés nagybérlet gazdálkodása. (Maisa 1861–1940.) 1–. [A többi rész a repertórium lezárása után fog megjelenni.]
=1982. 24. 149–183.

majorság
Zimányi Vera közli: A Batthyányak rohonci majorságának gazdasági leltárai és cselédsége (1634–1687).
=1957. 1. 258–270.

Ort János: Úriszék és majorgazdaság a Vas megyei Alsószelestén 1555–1580.
=1961. 3. 429–456.

Zimányi Vera: Majorsági gazdálkodás a rohonc-szalonaki társuradalomban a XVII. század derekán.
=1962. 4. 25–51.

Kovách Géza: A majorsági gazdálkodás kialakulása Arad megyében a XIX. század elején.
=1963. 5. 510–525.

Maksay Ferenc közli: Csáktornyai majorságterv az 1690-es évekből.
=1967. 9. 491–495.

Mérey Klára, T.: A Somogy megyei Hunyady-uradalom majorsági gazdálkodása a XIX. század első felében.
=1970. 12. 411–469.

Pach Zsigmond Pál: A kelet-európai „Gutswirtschaft” problematikájához: robotmunka és bérmunka a földesúri majorságokon a XVI–XVII. századi Magyarországon.
=1971. 13. 1–20.

Columbeanu, Sergiu: A havasalföldi feudális majorsági földek kérdéséhez a XVIII. században és a XIX. század első felében.
=1971. 13. 296–317.

makkoltatás
Csiszár Árpád: Sertésmakkoltatás az északkeleti erdővidéken.
=1974. 16. 234–246., 1 térk. mell.

malom
Ila Bálint: A vízimalmok teljesítőképessége a XVII. század végén.
=1964. 6. 415–425.

Bogdán István: Adalék a vízimalmaink műszaktörténetéhez.
=1964. 6. 426–436., 1 t.

Bogdán István: A malom és a népesség.
=1966. 8. 178–189.

Bogdán István: Gabonamalmaink a XVI–XVII. században.
=1967. 9. 308–327.

Marburg
Kiss István, N.: Tudományos ülésszak Marburgban. 1967. július 16–22.
=1968. 10. 228–230.

Marburg an der Lahn
Hofer Tamás: Néprajzi kongresszus Marburg an der Lahnban. 1965. április 26–30.
=1965. 7. 602–604.

Marcali
Mészáros Károly: A marcali szocializált mezőgazdasági üzem („termelőszövetkezet”) gazdálkodása 1919-ben.
=1965. 7. 198–215.

maremman szarvasmarha
Hönschl Pál: A maremman és a magyar szarvasmarha közötti hasonlatosság vagy azonosság kérdéséről.
=1973. 15. 552–590.

marhakereskedés
Zimányi Verra közli: Adalékok a Batthyányak XVII. századi marhakereskedésének történetéhez.
=1961. 3. 60–84.

Iványi Emma: Adalékok a XVII. századi marhakereskedés történetéhez.
=1969. 11. 486–489.

Mária Terézia
Trócsányi Zsolt: Beszámoló „Az úrbéres birtokviszonyok Magyarországon Mária Terézia korában (I. köt.: Dunántúl)” c. kötet vitájáról.
=1972. 14. 215–218.

Barta János, ifj.: Mária Terézia mezőgazdasági társaságai. Kísérlet a Habsburg-Monarchia nemességének aktivizálására.
=1981. 23. 31–50.

Martiny Sámuel
Tardy Lajos: Martiny Sámuel és a grúziai bortermelés.
=1969. 11. 490–495.

Martonvásár
Lencsés Ferenc: Földosztás Martonvásáron 1945-ben.
=1965. 7. 86–97.

matematika
Kahk, J.: Matematikai elemzés elektromos számítógépekkel az észtországi társadalmi-gazdasági fejlődés egyes kérdéseinek vizsgálatánál. (A XIX. század első felében.)
=1971. 13. 318–326.

Fekete Ferenc: A magyar mezőgazdaság szerkezeti átalakulásának főbb közgazdasági jellemzői matematikai megfogalmazásban.
=1973. 15. 372–382.

Mathiász János
Mathiász János emlékezete.
=1972. 14. 101–111.

Kozma Pál: Mathiász János nemesítő tevékenységének értékelése.
=1972. 14. 101–103.

Geday Gusztáv: Mathiász hatása a korabeli hazai csemegeszőlő-termesztésre.
=1972. 14. 104–108.

Für Lajos: A filoxéravész hatása a homoki szőlőtermesztés fellendülésére.
=1972. 14. 108–111.

Matolcsi János
Gunst Péter: Matolcsi János (1923–1983). Nekrológ.
=1982. 24. 456–457.

Mátraalja
Draskóczy István: Adatok a Mátraalja és az Ida völgye középkori településtörténetéhez és agrártörténetéhez (XIII–XIV. század).
=1977. 19. 337–373.

Bodnár László: A társadalmi tényezők szerepe a mátraaljai történelmi borvidék kialakulásában.
=1980. 22. 434–462.

Mediterráneum
Hoffmann Tamás: Kertművelés és szántógazdaság a Mediterráneumban.
=1979. 21. 289–318.

méhészet
Mándoki László közli: Adatok a magyar méhészet történetéhez a XVII. századból.
=1959. 2. 114–126.

Schram Ferenc: Méhészeti kéziratok a XVIII. századból.
=1961. 3. 514–521.

Balassa M. Iván: Kéziratos méhészkönyveink egyik típusa: a nagyváradi méhészkönyv.
=1970. 12. 394–410.

Szabó Károly: A kaptáras méhészkedés kialakulása Debrecenben.
=1973. 15. 156–175.

Szabó Károly: Hajdúsági méhészszervezetek.
=1975. 17. 152–171.

Szabó Károly: Csáti Szabó György, Debrecen hírneves méhesgazdája a XVIII. században.
=1976. 18. 163–178.

Szabó Károly: Méhészkedés ősi módon Debrecenben.
=1977. 19. 154–177.

ménesbirtok
Perneki Mihály: A mezőhegyesi állami ménesbirtok gazdálkodása 1867–1900.
=1976. 18. 322–375.

merinó juhok
Mickun, N. I.: A merinó juhok transzhumálása a XVIII. századi Spanyolországban és a Mesta pásztorai.
=1972. 14. 279–291.

Mernye
Tóth Tibor: A mernyei uradalom gabona-terméseredményei (1833–1857).
=1972. 14. 156–172.

mérő
Spira György: A mérő és a font viszonyáról.
=1964. 6. 473–475.

Wellmann Imre: Királyi mérték és mérő alá való föld.
=1965. 7. 236–244.

Kiss István, N.: A pozsonyi mérő felhasználásának problémái.
=1976. 18. 544–549.

Mesta
Mickun. N. I.: A merinó juhok transzhumálása a XVIII. századi Spanyolországban és a Mesta pásztorai.
=1972. 14. 279–291.

Mickun, N. I.: A Mesta bíróságai.
=1978. 20. 1–10.

mező
Éri István közli: „Mezei kertek” Nyársapáton a XVI. században.
=1962. 4. 182–192.

Barta János, ifj.: A „pallérozott mezei gazdaság...” forrásairól.
=1969. 11. 277–308.

mezőgazdaság
Makkai László közli: Hadik András az erdélyi mezőgazdaságról.
1957. 1. 37–52.

Erdei Ferenc – Pataky Ernő: Termelői szervezetek a magyar mezőgazdaság kapitalista fejlődésében. 1–2.
=1957. 1. 165–182.; 1959. 2. 7–24.

Szakál Pál: Mezőgazdaságunk fejlődése az első ötéves terv időszakában. 1–2.
=1964. 6. 233–265., 488–511.

Kubinyi András: A mezőgazdaság történetéhez a Mohács előtti Budán. (Gallinczer Lénárt számadáskönyve 1525-ből.)
=1964. 6. 371–404.

Káposztás István közli: Iratok a magyar mezőgazdaság 1945. évi helyzetéről.
=1965. 7. 98–162.

Despot, Miroslav: Adalékok a horvát mezőgazdaság történetének nyomtatott forrásanyagához a XIX. század második feléből.
=1966. 8. 147–155.

Eperjessy Géza: Adalékok a mezőgazdaság és a falusi-városi kézműipar kapcsolatához az 1848 előtti Magyarországon.
=1966. 8. 495–501.

Maksay Ferenc: Európa mezőgazdasága a XVI–XVII. században.
=1967. 9. 1–11.

Donáth Ferenc: A magyar mezőgazdaság fejlődése 1945–1948.
=1970. 12. 1–61.

Fussel, G. E.: Suffolk mezőgazdasága a XVII. és XVIII. században.
=1970. 12. 268–280.
Orczyk, Josef: A lengyel mezőgazdaság fejlődésének tényezői (1918–1939).
=1970. 12. 318–329.

Lovas Márton: A lenini szövetkezeti terv és a mezőgazdaság átszervezése Magyarországon.
=1970. 12. 330–371.

Szuhay Miklós: A szántóföldi termelés fejlődése a magyar mezőgazdaságban 1867–1914 között.
=1971. 13. 38–62.

Sulász Kosztász: Görögország mezőgazdasága a két világháború között.
=1971. 13. 128–148.

Donáth Ferenc: A magyar szövetkezeti nagyüzemi mezőgazdaság kialakulásának vázlatos története (1949–1970).
=1972. 14. 292–330.

Barbarits Lajos: A magyar mezőgazdaság gépesítését hátráltató jelenségek a tőkés gyáripari verseny körülményei között.
=1972. 14. 437–474.

Benda Gyula: Bárándy János statisztikai adatai a magyar mezőgazdaságról.
=1973. 15. 115–138.

Benke József: Agrárviszonyaink demokratikus és szocialista átalakítása és mezőgazdaságunk fejlettségi szintje.
=1973. 15. 348–371.

Fekete Ferenc: A magyar mezőgazdaság szerkezeti átalakulásának főbb közgazdasági jellemzői matematikai megfogalmazásban.
=1973. 15. 372–382.

Molnár Ambrus: Egy nagysárréti falu mezőgazdasága a XIX. században.
=1974. 16. 247–263.

Gunst Péter: A magyar mezőgazdaság technológiai fejlődése és annak akadályai (a XVIII. század végétől 1945-ig.)
=1975. 17. 42–53.

Virágh Ferenc: A mezőgazdaság tőkés átalakulásának kezdetei Békés megyében és a mezőgazdasági munkásság körülményei.
=1978. 20. 116–141.

Pataky Ernő: Néhány észrevétel Gunst Péter: „Az iparosodás hatása Nyugat- és Kelet-Európa mezőgazdaságára a XIX–XX. században” című tanulmányára. (=Valóság 1976. 9. 1–17.)
=1978. 20. 283–285.

Szakács Sándor: A Szovjetunió mezőgazdasága (1917–1939).
=1979. 21. 95–141.

Gonda Béla: A biológiai alapok a magyar mezőgazdaság fejlesztésében 1858–1978.
=1980. 22. 197–245.

Gunst Péter: Mezőgazdaság és élelmezés Magyarországon a II. világháború folyamán.
=1982. 24. 359–378.

mezőgazdasági áruk
Bácskai Vera: Mezőgazdasági árutermelés és árucsere a mezővárosokban a XV. században.
=1964. 6. 1–35.

Káldi Gyula: Az árutermelő mezőgazdasági munka gondjai Festetics György környezetében. (Tanácsadóinak nézetei és jószágvezetésének gyakorlata.)
=1968. 10. 118–130.

mezőgazdasági bibliográfiák
Walleshausen Gyula: Haladó hagyományaink: mezőgazdasági bibliográfiai irodalmunk helyzete.
=1968. 10. 552–560.

mezőgazdasági cselédek
Hársfalvi Péter: Adatok a Szabolcs megyei mezőgazdasági cselédnépesség létszámáról a XVIII. században.
=1963. 5. 399–408.

mezőgazdasági érdekképviselet
Láng Péter: Mezőgazdasági érdekképviselet Magyarországon. Az agrárius mozgalom zászlóbontása és szervezeteinek kiépülése.
=1971. 13. 392–407.

Balogh Sándor: A mezőgazdasági érdekképviselet és a koalíció (1945–1946).
=1973. 15. 319–347.

mezőgazdasági igazgatás
Szőrfy György: A Tanácsköztársaság mezőgazdasági igazgatása.
=1969. 11. 309–324.

Gonda Béla: A mezőgazdasági szakigazgatás története 1945–1949.
=1970. 12. 62–108.

mezőgazdasági könyvtár
Agrártörténeti munka az Országos Mezőgazdasági Könyvtárban.
=1957. 1. 83.

mezőgazdasági munkásság
Virágh Ferenc: A mezőgazdaság tőkés átalakulásának kezdetei Békés megyében és a mezőgazdasági munkásság körülményei.
=1978. 20. 116–141.

Tagányi Zoltán: A varsányi [Nógrád-Varsány] agrárproletariátus, mezőgazdasági munkások és gazdák bérezése és munkaszervezete.
=1982. 24. 53–60.

Mezőgazdasági Múzeum
Éber Ernő: A hatvanéves Mezőgazdasági Múzeum agrártörténeti vonatkozásai.
=1957. 1. 84–85.

(-x-): Tessedik Sámuel emlékkiállítás a Mezőgazdasági Múzeumban.
=1961. 3. 288–291.

Wellmann Imre: A Magyar Mezőgazdasági Múzeum agrártörténeti osztályának megalakulása.
=1963. 5. 215–216.

Szabó Miklós: Pethe Ferenc emlékkiállítás a Mezőgazdasági Múzeumban.
=1964. 6. 267–271.

Gunst Péter: A mezőgazdasági múzeumok gyűjtőtevékenysége és az agrártörténeti kutatás.
=1966. 8. 555–557.

Molnár Balázs: Hozzászólás Gunst Péter: A mezőgazdasági múzeumok gyűjtőtevékenysége és az agrártörténeti kutatás c. vitacikkéhez.
=1968. 10. 582.

Matolcsi János: A Magyar Mezőgazdasági Múzeum agrártörténeti kutatómunkájának 75 éves mérlege.
=1971. 13. 196–210.

Vlcskó Lajos: A 75 éves Magyar Mezőgazdasági Múzeum.
=1971. 13. 277–283.

Beszámoló a mezőgazdasági múzeumok III. kongresszusáról. (Budapest, 1971. április 19–23.)
=1971. 13. 523–536.

Selmeczi Kovács Attila: A Magyar Mezőgazdasági Múzeum munkaeszköz-történeti archívuma.
=1973. 15. 219–220.

Kuum, Ju.: Az Észt Mezőgazdasági Múzeum.
=1973. 15. 221–222.

Wellmann Imre – Fügedi Erik: Számítógépes agrártörténeti kutatások a Magyar Mezőgazdasági Múzeumban és a KSH Könyvtára történeti statisztikai kutatóhelyén.
=1976. 18. 115–147.

Bendeffy László: A Mezőgazdasági Múzeum kiállítása a magyarországi földmérés fejlődéstörténetéről.
=1976. 18. 553–557.

Jacobeit, Sigrid: A Mezőgazdasági Múzeumok Nemzetközi Szövetségének 5. kongresszusa 1978. szeptember 11–15., Neubrandenburg – NDK.
=1979. 21. 565–568.

mezőgazdasági népesség
Orbán Sándor: A mezőgazdasági népesség rétegződése a földreform után Somogy megyében (1945–1949).
=1965. 7. 1–59.

Orbán Sándor: Egy kérdőíves összeírás feldolgozása a mezőgazdasági népesség 1946. évi helyzetéről.
=1966. 8.73–121., 9 t. mell.

mezőgazdasági oktatás
Hoóz István: A mezőgazdasági felsőoktatás fejlődése a felszabadulástól az 1957–58-as tanévig.
=1965. 7. 163–176.

Bellér Béla közli: Mezőgazdasági szakoktatás a Tanácsköztársaság idején.
=1969. 11. 47–84.

Vezekényi Ernő: Mezőgazdasági szakoktatásunk egy évszázadából. Kecskeméti adatok.
=1973. 15. 139–155.

Klemm, Volker: Albrecht Daniel Thaer szerepe a német mezőgazdasági akadémiai képzés kialakulásában.
=1973. 15. 301–318.

Fussel, G. E.: Mezőgazdasági oktatás Angliában 1914 előtt.
=1975. 17. 425–449.

mezőgazdasági statisztika
Kávássy Sándor: Földbirtokosok és bérlők Szatmár megyében az 1895. évi mezőgazdasági statisztika tükrében.
=1978. 20. 164–171.

mezőgazdasági társaságok
Barta János, ifj.: Mária Terézia mezőgazdasági társaságai. Kísérlet a Habsburg-Monarchia nemességének aktivizálására.
=1981. 23. 31–50.

mezőgazdasági termelés
Káldy-Nagy Gyula: A Szeged környéki szultáni hász-birtokok mezőgazdasági termelése a XVII. század második felében.
=1961. 3. 457–513.

Bersényi Iván: A mezőgazdasági termelés néhány kérdéséhez a XIV–XV. században (a Töttös család anyaga alapján).
=1962. 4. 569–578.

Káldy-Nagy Gyula közli: Tolna mezőváros mezőgazdasági termelése a XVI. század derekén a török adójegyzékekben.
=1962. 4. 579–601.

Vita a Történettudományi Intézetben Perjés Géza „Mezőgazdasági termelés, népesség, hadsereg-élelmezés és stratégia a 17. század második felében (1650–1715)” c. könyvéről.
=1964. 6. 512–547.

Mezőgazdasági termelés és termelékenység Magyarországon a késői feudalizmus korában (1550–1850).
=1968. 10. 39–93.

Zimányi Vera: Mezőgazdasági termelés és termelékenység Magyarországon a késői feudalizmus korában (1550–1850). I. Források.
=1968. 10. 39–44.

Káldi Gyula: Az árutermelő mezőgazdasági munka gondjai Festetics György környezetében. (Tanácsadóinak nézetei és jószágvezetésének gyakorlata.)
=1968. 10. 118–130.

Molnár Lászlóné: A mezőgazdasági termelőerők fejlődése Hajdú-Bihar megyében (1945–1964).
=1968. 10. 216–226.

Demcsenko, N. A.: Mezőgazdasági termelés Moldvában a XIX. században és a XX. század elején.
=1974. 16. 353–404.

Surányi Dezső: Mezőgazdasági termelés az ókori Palesztinában – a Biblia tükrében.
=1976. 18. 148–162.

Gonda Béla: A mezőgazdasági termelés és a közellátás folyamatosságának biztosítása a felszabadulás utáni első években, 1945–1948.
=1976. 18. 480–538.

Harnisch, Hartmut – Müller, Hans-Heinrich: A paraszti szolgáltatások, adók és a mezőgazdasági termelés fejlődése a robotrendszer birodalmában.
=1979. 21. 356–364.

Bentzien, Ulrich – Müller, Hans-Heinrich: Mezőgazdasági termelőerők a feudalizmusban.
=1980. 22. 1–15.

mezőgazdasági termények
Szuhay Miklós: Az állami beavatkozási politika szerepe a mezőgazdasági terményértékesítésben az 1929–33-as gazdasági válság időszakában.
=1962. 4. 157–181.

mezőgazdasági üzemek
Mészáros Károly: A marcali szocializált mezőgazdasági üzem („termelőszövetkezet”) gazdálkodása 1919-ben.
=1965. 7. 198–215.

mezőgazdaság-történet
Belényesy Márta: Három XV–XVI. századi irat mezőgazdaság-történeti vonatkozásai.
=1957. 1. 36–37.

Hoffmann Tamás: Középkori mezőgazdaság-történetünk kutatási módszereiről.
=1957. 1. 342–347.

A II. román mezőgazdaság-történeti szimpozion határozatai.
=1972. 14. 524–527.

Mezőhegyes
Iványi Anna: Az 1945. évi földosztás Mezőhegyesen.
=1963. 5. 526–537.

Perneki Mihály: A mezőhegyesi állami ménesbirtok gazdálkodása 1867–1900.
=1976. 18. 322–375.

Mezőkövesd
Kápolnai Iván: Statisztikai vizsgálódások Mezőkövesd gazdálkodásának történetében (1828–1935).
=1973. 15. 451–468.

mezővárosok
Szabad György közli: Mezővárosi legelőhasználat úriszéki szabályozása 1836-ban.
=1957. 1. 67–70.

Káldy-Nagy Gyula közli: Tolna mezőváros mezőgazdasági termelése a XVI. század derekán a török adójegyzékekben.
=1962. 4. 579–601.

Bácskai Vera: Mezőgazdasági árutermelés és árucsere a mezővárosokban a XV. században.
=1964. 6. 1–35.

Bácskai Vera: A gyulai uradalom mezővárosai a XVI. században.
=1967. 9. 432–456.

Székely György: Mezővárosok, rendek, király 1514–1674 (egy báni levél álláspontjának értelmezéséhez).
=1974. 16. 349–352.

Orosz István: Földesúri támadások a hegyaljai mezővárosok ellen a XVIII. század második felében.
=1975. 17. 25–41.

Mészáros László: Kecskemét gazdasága a török uralom első évtizedeiben. A hódoltsági mezővárosok XVI. századi gazdasági fejlődésének kérdéséhez.
=1979. 21. 142–220.

Kovács Ágnes: Az úrbéres viszony alakulása a Csongrád-vásárhelyi uradalom mezővárosaiban (1722–1848).
=1979. 21. 414–431.
Tóth Zoltán: A szekszárdi mezővárosi blokk felbomlása a századfordulón. A hagyományos kistermelői együttes mobilitási modelljei.
=1980. 22. 349–433.

Mikulov
Geday Gusztáv: Szőlészeti és borászati szimpozion (Mikulov, 1973. október 24–26).
=1974. 16. 277–279.

Miskolc
Gyimesi Sándor: Adalékok Miskolc gabonaellátásához a XVII. század végén.
=1967. 9. 481–490.

mobilitási modell
Tóth Zoltán: A szekszárdi mezővárosi blokk felbomlása a századfordulón. A hagyományos kistermelői együttes mobilitási modelljei.
=1980. 22. 349–433.

Moldva
Demcsenko, N. A.) Mezőgazdasági termelés Moldvában a XIX. században és a XX. század elején.
=1974. 16. 353–404.

József
Szabad György: Molnár József (1903–1974). Nekrológ.
=1975. 17. 534–535.

monokultúra
Kiss István, N.: Szőlő-monokultúra a Hegyalján, XVI–XVIII. század. (Termelés, export, ár, minőség.)
=1973. 15. 383–390.

Mosonmagyaróvár
Makkai László közli: Zákány Péter mosonmagyaróvári tőzsér bevételi és kiadási naplója 1630–39-ből.
=1957. 1. 247–258.

Kulcsár Imre: A Magyaróvári Gazdasági Akadémia alapításának előzményei.
=1969. 11. 160–173.

Moson megye
Vörös Antal: A belterjes gazdálkodás és az állattenyésztés Moson megyében 1896–1914. Újhelyi Imre és a Magyaróvári Szarvasmarha-tenyésztő Egyesület. 1–2.
=1964. 6. 84–112., 313–346.

MTA
Makkai László: Agrártörténeti kutatások az MTA Történettudományi Intézetében.
=1957. 1. 79–81.

Beszámoló az MTA agrártörténeti bizottságának munkájáról.
=1961. 3. 150–151.

Az MTA agrártörténeti bizottságának vitája a termelőszövetkezeti kutatásokról.
=1971. 13. 521.

Beszámoló az MTA agrártörténeti bizottsága 1977 december 13-i üléséről.
=1978. 20. 565–579.

munkaerő
Macera, Pablo: A perui cukornád-ültetvények munkaerő-gazdálkodása a XIX. században.
=1977. 19. 72–103.

munkaeszköz
Selmeczi Kovács Attila: A Magyar Mezőgazdasági Múzeum munkaeszköz-történeti archívuma.
=1973. 15. 219–220.

munkaidő
Katona Imre: Munkaidő és teljesítmény kubikmunkán (1850–1945).
=1963. 5. 409–420.

munkások
Pogány Mária: A vasútépítő munkások bérviszonyai és életviszonyai a magyar vasútépítés hőskorában (1846–1873).
=1974. 16. 405–425.

Kollwentz Ödön: Az alsófokú és középfokú erdészeti szakoktatás és az erdészeti szakmunkásképzés története.
=1976. 18. 201–231.

Virágh Ferenc: A mezőgazdaság tőkés átalakulásának kezdetei Békés megyében és a mezőgazdasági munkások körülményei.
=1978. 20. 116–141.

Dolmányos István: Miként folytatta a koalíció 1906-ban Bánffy munkáspolitikáját?
=1979. 21. 378–393.

Tagányi Zoltán: A varsányi [Nógrád-Varsány] agrárproletariátus, mezőgazdasági munkások és gazdák bérezése és munkaszervezete.
=1982. 24. 53–60.

munkaszervezés
Barbarits Lajos: Munkaszervezési kérdések a gabonaaratás gépi formáinak magyarországi kialakulása során.
=1974. 16. 426–445.

munkaszervezet
Katona Imre: Munkaszervezeti formák és ideiglenes életközösségek idénymunkákon a kapitalizmus korában.
=1961. 3. 534–562.

Molnár Mária: Egy parasztgazdaság munkaszervezete. (Tarpa, 1940.)
=1970. 12. 497–519.

Tagányi Zoltán: A varsányi [Nógrád-Varsány] agrárproletariátus, mezőgazdasági munkások és gazdák bérezése és munkaszervezete.
=1982. 24. 53–60.

múzeumfalu
Selmeczi Kovács Attila: Agrártörténeti múzeumfalu az NDK-ban. Alt Schwerin.
=1972. 14. 521–524.

München
Zimányi Vera: Beszámoló a III. nemzetközi gazdaságtörténeti kongresszusról. (München, 1965. augusztus 23–27.)
=1967. 9. 276–279.

műszaktörténet
Bogdán István: Adalék vízimalmaink műszaktörténetéhez.
=1964. 6. 426–436., 1 t.

művészet
Székely György: A hónapok munkái és a középkori művészet.
=1981. 23. 1–30.

Nádasdy-uradalom
Hetyéssy István: A Nádasdy-uradalom gazdatisztjeinek termelési és elszámolási vitája 1623/24-ben.
=1967. 9. 457–480.

nádgazdálkodás
Gaál László: Uradalmi nádgazdálkodás a Fertőn (1942).
=1969. 11. 496–504.

Nagybritannia
Fussel, G. E.: Agrártörténetírás Nagy-Britanniában.
=1965. 7. 359–373.

Nagyatád
Kóczián Géza – Szabó László Gy.: Egy nagyatádi parasztkert leírása, etnobotanikai értékei és géntartalékai.
=1978. 20. 181–197.

Nagyatádi Szabó István
Király István: Nagyatádi Szabó István útja a képviselői mandátumtól az őszirózsás forradalom miniszteri székéig. 1–2.
=1971. 13. 422–453.; 1972. 14. 173–195.

Tolnay Gábor: A Nagyatádi-féle földreform végrehajtása Öcsödön az 1920-as években.
=1975. 17. 172–204.

Mészáros Károly: A Nagyatádi-féle földreformtörvények megalkotása. A Rubinekkel kötött kompromisszum. 1–2.
=1978. 20. 481–525.; 1979. 21. 40–94.

nagybérlet
Vincze László: Egy dunántúli tőkés nagybérlet gazdálkodása. (Majsa 1861–1940.) 1–. [A többi rész a repertórium lezárása után fog megjelenni.]
=1982. 24. 149–183.

nagybirtokok
Gunst Péter közli: Nagybirtok-leltárak 1934–1939.
=1965. 7. 255–327.

Komoróczy György: Az elhagyott nagybirtokok helyzete Bihar megyében a földreform előtt (1944. november – 1945. március).
=1966. 8. 449–469.

Sáry István: Gazdálkodási viszonyok Győr megye néhány nagy- és középbirtokán az 1860-as évek elején.
=1982. 24. 112–148.

Nagyigmánd
Szakács Sándor: A nagyigmándi Jókai termelőszövetkezet története.
=1975. 17. 54–128.

Nagykapornak
Simonffy Emil: A nagykapornaki szocializált gazdaság 1919-ben.
=1970. 12. 476–496., 1 t.

Nagyrábé
Molnár Ambrus: Nagyrábé népének gazdálkodása a török hódoltság után.
=1972. 14. 398–422.

Nagytálya
Misz János: Nagytálya bortermelő parasztgazdaságai a XVI. században.
=1964. 6. 150–169.

nagyüzemek
Tóth Tibor: Adatok az igali járás nagyüzemekeinek helyzetéhez 1919 tavaszán.
=1969. 11. 174–192.

Donáth Ferenc: A magyar szövetkezeti nagyüzemi mezőgazdaság kialakulásának vázlatos története (1949–1970).
=1972. 14. 292–330.

Donáth Ferenc: A korszerű szövetkezeti nagyüzemi gazdálkodás feltételeinek kialakulása 1962–1967.
=1977. 19. 104–143.

Talpassy Tibor: A nagyüzemi termelés korai propagátora (Adorján János).
=1977. 19. 510–531.

Nagyvárad
Balassa M. Iván: Kéziratos méhészkönyveink egyik típusa: a nagyváradi méhészkönyv.
=1970. 12. 394–410.

Nagyváthy János
Vörös Károly: Fejezetek Nagyváthy János életéből. 1–2.
=1961. 3. 10–32., 371–412.

NDK
Selmeczi Kovács Attila: Agrártörténeti múzeumfalu az NDK-ban. Alt Schewerin.
=1972. 14. 521–524.

Jacobeit, Sigrid: A Mezőgazdasági Múzeumok Nemzetközi Szövetségének 5. kongresszusa 1978. szeptember 11–15., Neubrandenburg – NDK.
=1979. 21. 565–568.

Klemm, Volker: Agrártörténeti kutatás és oktatás a Német Demokratikus Köztársaságban.
=1981. 23. 314–318.

Nedelice
Zimányi Vera: Rauch Dániel nedelicei főharmincados jelentései és levelei.
=1979. 21. 226–247.

nekrológ
Szabad György: Barta István (1910–1966). Nekrológ.
=1966. 8. 553–554.

Hoffmann Tamás: Szabó István (1898–1969). Nekrológ.
=1970. 12. 520–521.

Hoffmann Tamás: Lázár Vilmos (1895–1972). Nekrológ.
=1972. 14. 519–521.

Heckenast József: Penyigey Dénes (1909–1974). Nekrológ.
=1974. 16. 541–544.

Szabad György: Molnár József(1903–1974). Nekrológ.
=1975. 17. 534–535.

Gunst Péter: Matolcsi János (1923–1983). Nekrológ.
=1982. 24. 456–457.

nemesítés
Kozma Pál: Mathiász János nemesítő tevékenységének értékelése.
=1972. 14. 101–103.

nemesség
Barta János, ifj.: MáriaTerézia mezőgazdasági társaságai. Kísérlet a Habsburg-Monarchia nemességének aktivizálására.
=1981. 23. 31–50.

Német Demokratikus Köztársaság ld. NDK

Német Intézet
A Német Intézet kérdőívei.
=1957. 1. 87–88.

német lovagrend
Kiss József: Küzdelem a jászkunsági pusztákért a német lovagrend uralmának első évtizedeiben (1702–1720).
=1973. 15. 391–450., 1 térk. mell.

német mezőgazdaság
Klemm, Volker: Albrecht Daniel Thaer szerepe a német mezőgazdasági akadémiai képzés kialakulásában.
=1973. 15. 301–318.

Németország
Baumgarten, Karl: A XVI. századi konjunktúra hatásai az alsó-németországi parasztházra.
=1964. 6. 405–414.

Franz, Günther: A harmincéves háború helye Németország népességtörténetében és agrártörténetében.
=1967. 9. 12–18.

Hagelberg, Gerhard B. – Müller, Hans-Heinrich: Cukorrépa termesztésére és feldolgozására alakult tőkés társaságok Németországban a XIX. században.
=1974. 16. 446–470.

Bentzien, Ulrich: Az agrotechnika Németországban az agrárreformok előestéjén.
=1979. 21. 14–39.

nemzetfogalom
Székely György: Dózsa népe és a populus Werbőczianus. – Osztályküzdelmek a nemzetfogalom körül 1514–1711.
=1975. 17. 1–24.

népesség
Vita a Történettudományi Intézetben Perjés Géza „Mezőgazdasági termelés, népesség, hadsereg-élelmezés és stratégia a 17. század második felében (1650–1715)” c. könyvéről.
=1964. 6. 512–547.

Orbán Sándor: A mezőgazdasági népesség rétegződése a földreform után Somogy megyében (1945–1949).
=1965. 7. 1–59.

Orbán Sándor: Egy kérdőíves összeírás feldolgozása a mezőgazdasági népesség 1946. évi helyzetéről.
=1966. 8. 73–121., 9 t. mell.

Bogdán István: A malom és a népesség.
=1966. 8. 178–189.

Franz, Günther: A harmincéves háború helye Németország népességtörténetében és agrártörténetében.
=1967. 9. 12–18.

Figueroa, Federico Brito: Társadalmi osztályok a gyarmati Venezuelában. A venezuelai népesség a XVIII. században és a XIX. század első évtizedeiben.
=1968. 10. 370–381.

Kováts Zoltán: A XVIII. századi népességfejlődés kérdéséhez.
=1969. 11. 218–227.

népi gazdálkodás
Filep Antal közli: Adatok a XVIII–XIX. század fordulójának népi gazdálkodásához.
=1959. 2. 153–161.

népmozgalom
Donáth Ferenc: Demokratikus népmozgalom a felszabaduláskor.
=1967. 9. 33–78.

néprajz
Jacobeit, Wolfgang: Az erőteljesebb nemzetközi együttműködés kérdéséhez az európai agrárnéprajz területén.
=1963. 5. 211–214.

Vita a néprajztudomány és az agrártörténet együttműködéséről.
=1963. 5. 558–578.

Hofer Tamás: Néprajzi kongresszus Marburg an der Lahnban 1965. április 26–30.
=1965. 7. 602–604.

Jacobeit, Wolfgang: A néprajz és a termelőerők története.
=1966. 8. 1–12.

népszokások
Tárkány Szűcs Ernő: Jogi népszokások parasztságunk öröklési rendjében (1700–1945).
=1980. 22. 273–310.

Neubrandenburg
Jacobeit, Sigrid: A Mezőgazdasági Múzeumok Nemzetközi Szövetségének 5. kongresszusa 1978. szeptember 11–15., Neubrandenburg – NDK.
=1979. 21. 565–568.

Nezsider
Zimányi Vera közli: Nezsider (Neusidl) község történeti statisztikája a XVI–XVII. században.
=1957. 1. 240–247.

Nógrád-Varsány
Tagányi Zoltán: A varsányi [Nógrád-Varsány] agrárproletariátus, mezőgazdasági munkások és gazdák bérezése és munkaszervezete.
=1982. 24. 53–60.

növénynemesítés
Bálint Andor: Növénynemesítésünk egy évszázada (1864–1944).
=1967. 9. 20–32.
növénytermesztés
Csöppüs István: Növénytermesztés Magyarországon a második világháború idején (1938–1944).
=1974. 16. 491–540.

Nyársapát
Éri István közli: „Mezei kertek” Nyársapáton a XVI. században.
=1962. 4. 182–192.

nyelvemlékek
Kiss Sándor, É.: A fácán a magyar nyelvemlékekben és régebbi irodalmi forrásokban.
=1972. 14. 331–339., 1 t.

oktatás
Sashegyi Oszkár: A jobbágyfelszabadítás végrehajtásával foglalkozó 1849. évi „Oktatás a Földnépéhez”.
=1957. 1. 191–201.

Hoóz István: A mezőgazdasági felsőoktatás fejlődése a felszabadulástól az 1957–58-as tanévig.
=1965. 7. 163–176.

Bellér Béla közli: Mezőgazdasági szakoktatás a Tanácsköztársaság idején.
=1969. 11. 47–84.

Hiller István: A faipari oktatás kezdetei Selmecbányán.
=1970. 12. 385–393.

Vezekényi Ernő: Mezőgazdasági szakoktatásunk egy évszázadából. Kecskeméti adatok.
=1973. 15. 139–155.

Klemm, Volker: Albrecht Daniel Thaer szerepe a német mezőgazdasági akadémiai képzés kialakulásában.
=1973. 15. 301–318.

Fussel, G. E.: Mezőgazdasági oktatás Angliában 1914 előtt.
=1975. 17. 425–449.

Kollwentz Ödön: Az alsófokú és középfokú erdészeti szakoktatás és az erdészeti szakmunkásképzés története.
=1976. 18. 201–231.

Klemm, Volker: Agrártörténeti kutatás és oktatás a Német Demokratikus Köztársaságban.
=1981. 23. 314–318.

Király István: Tények és dokumentumok a magyar agrároktatás múltjából. Bartók Béla családja és a parasztság.
=1981. 23. 532–541.

Oroszlány
Gyüszi László közli: Szabados Pál oroszlányi lelkész feljegyzései a jobbágyviszonyokról és a jobbágyfelszabadításról.
=1972. 14. 423–431.

Oroszország
Jacunszkij, V. K.: Változások a földművelés elhelyezkedése terén európai Oroszországban a XVIII. század végétől az első világháborúig.
=1962. 4. 365–402.

Guldon, Zenon: A Dnyeper-jobbparti ukrán mágnásbirtokok kereskedelmi kapcsolatai Danziggal (Gdansk) a XVIII. században.
=1966. 8. 226–237.

Niederhauser Emil: A szlavofilek és az oroszországi jobbágyfelszabadítás.
=1966. 8. 432–448.

Váradi-Sternberg János: A magyar szőlőkultúra meghonosítása Oroszországban a XVIII. században és a XIX. század első felében.
=1967. 9. 111–116.

Menyhárt Lajos: Az agrárkérdés az 1905–1907-es orosz forradalom idején.
=1975. 17. 399–424.

osztrák kereskedelem
Frank Tibor: A magyar agrárexport kérdése az 1860-as évek angol-osztrák kereskedelmi tárgyalásain.
=1975. 17. 477–486.

Osztrák-Magyar Monarchia
Kolossa Tibor: Adatok az agrárnépesség összetételéhez az Osztrák-Magyar Monarchiában (1900 körül). 1–2.
=1962. 4. 95–128., 447–536.

Barta János, ifj.: A felvilágosult abszolutizmus parasztpolitikája a Habsburg- és a Hohenzollern-Monarchiában.
=1978. 20. 395–443.

Barta János, ifj.: Mária Terézia mezőgazdasági társaságai. Kísérlet a Habsburg-Monarchia nemességének aktivizálására.
=1981. 23. 31–50.

Öcsöd
Tolnay Gábor: A Nagyaatádi-féle földreform végrehajtása Öcsödön az 1920-as években.
=1975. 17. 172–204.

Vass Előd: Öcsödi jobbágylevelek és tanúvallomások a Békés megyei hódoltságból.
=1980. 22. 172–192.

öl
Bogdán István – Maksay Ferenc: Királyi öl és királyi hold.
=1967. 9. 106–110.

önellátás
Szilágyi Miklós: A halászat jelentősége a paraszti önellátásban és árutermelésben.
=1978. 20. 81–100.

önkormányzat
Grickevics, Anatolij: A városi önkormányzat a Litván Nagyfejedelemség magánföldesúri városaiban a XVI–XVII. században.
=1980. 22. 30–55.

öröklés
Tárkány Szűcs Ernő: Jogi népszokások parasztságunk öröklési rendjében (1700–1945).
=1980. 22. 273–310.

örökváltság
Barta István közli: Korai örökváltság-szerződések.
=1961. 3. 94–115.

összeírás
Bersényi Iván közli: Kilenc Bars és Hont megyei birtok korai (XV. századi) urbáriális összeírása.
=1957. 1. 238–240.

Wellmann Imre: Földművelési rendszerek Magyarországon a XVIII. században. (Főként az 1715. évi országos összeírás adatai alapján.)
=1961. 3. 344–370.

Orbán Sándor: Egy kérdőíves összeírás feldolgozása a mezőgazdasági népesség 1946. évi helyzetéről.
=1966. 8. 73–121., 9 t. mell.

Domokos Pál Péter: Háromszék és Csíkszék adóügyi összeírása, 1703. 1–2.
=1977. 19. 434–509.; 1978. 20. 198–282.

Perjés Géza: Jelentés az 1728. évi adóösszeírás gépi feldolgozásáról.
=1978. 20. 11–80.

Bohony Sándor: Visonta gazdasága és társadalma az 1828-as országos összeírás tükrében.
=1978. 20. 527–539.

Varga Éva: Gyöngyös gazdasága és társadalma az 1828. évi országos összeírás tükrében.
=1981. 23. 152–162.

Sándor Pál: Iparos és kereskedő zsellérek Fejér megyében az 1828. évi országos összeírás tükrében.
=1981. 23. 236–240., 1 mell.

ösztön
Jankovich Miklós: Történeti visszapillantás a háziló eredetére. Ösztön és magatartás szerepe a természetes szelekciónál.
=1975. 17. 205–233., 2 t.

Palesztina
Surányi Dezső: Mezőgazdasági termelés az ókori Palesztinában – a Biblia tükrében.
=1976. 18. 148–162.

Pannónia
Sági Károly – Füzes F. Miklós: Régészeti és archeobotanikai adatok a pannóniai kontinuitás kérdéséhez.
=1967. 9. 79–98.

Pető Mária, R.: A pannóniai szarvasmarha-tartás emlékanyaga.
=1973. 15. 70–74.

Pető Mária, R.: A ló fogatolása Pannóniában.
=1974. 16. 72–78.

papíripar
Kolossváry Szabolcsné: A magyar erdőgazdaság és papíripar kapcsolatai a XIX. század végétől a második világháborúig.
=1971. 13. 408–421.

parasztbirtok
Sándor Pál: A XIX. századi parasztbirtok vizsgálatának történeti statisztikai forrásai-módszerei és újabb eredményei.
=1964. 6. 36–83., 1 t.

Sándor Pál: A parasztbirtok Borosjenőn, különös tekintettel a szőlőbirtoklásra (1851).
=1966. 8. 547–552.

Sándor Pál: A XIX. századi parasztbirtok vizsgálatának problémái és újabb eredményei a felszabadulás utáni irodalom tükrében. 1–. [Folytatása elmaradt.]
=1968. 10. 94–117.

Sándor Pál: Az 1849 utáni parasztbirtok történeti statisztikai vizsgálata Fejér megyében.
=1970. 12. 281–317.

Oláh József: Bérmunka a parasztbirtokon az 1920–30-as években.
=1971. 13. 483–515.

parasztgazdaság
Misz János: Nagytálya bortermelő parasztgazdaságai a XVI. században.
=1964. 6. 150–169.

Molnár Ambrus: Egy parasztgazda élete és gazdálkodása a Bihar megyei Sápon (1890–1896).
=1967. 9. 117–172.

Molnár Mária: Egy parasztgazdaság munkaszervezete. (Tarpa, 1940.)
=1970. 12. 497–519.

parasztház
Baumgarten, Karl: A XVI. századi konjunktúra hatásai az alsó-németországi parasztházra.
=1964. 6. 405–414.

parasztnemes
Maksay Ferenc: Parasztnemesi gazdálkodás Szentgálon 1700–1848. 1–2.
=1973. 15. 13–38., 245–300.

parasztság
Sashegyi Oszkár: A jobbágyfelszabadítás végrehajtásával foglalkozó 1849. évi „Oktatás a Földnépéhez”.
=1957. 1. 191–201.

Imreh István közli: Székelyföldi paraszti jegyzőkönyvek pásztorlási határozatai (1717–1928).
=1959. 2. 161–190.

Kovács Gábor: Tessedik Sámuel és a parasztság.
=1961. 3. 201–205.

Kiss István, N.: A jobbágytelken kívüli paraszti szántók a XVI. században.
=1962. 4. 602–612.

Mika, Alois: A csehszlovákiai parasztság késő feudalizmuskori fejlődésének kutatása 1945 után.
=1962. 4. 634–648.

Kosáry Domokos: A paraszti „família” kérdéséhez a XVIII. század elején.
=1963. 5. 120–132.

Donáth Ferenc: Ki jogosult a földre? (Szegényparasztok vitái 1945-ben a föld felosztása körül.)
=1965. 7. 60–85.

Barta István: Paraszti vándormozgalom a Felvidéken 1834/35-ben.
=1966. 8. 238–271.

Kávássy Sándor közli: Latinca Sándor intézkedései a szegényparasztság földhöz juttatására.
=1967. 9. 173–182.

Simonffy Emil: Adatok a paraszti birtokviszonyok vizsgálatához Zala megyében a jobbágyfelszabadítás után. Kilenc falu történeti statisztikai vizsgálata.
=1968. 10. 131–179.

Rusiński, Władysław: Báthory István katonapolitikája és a lengyel parasztság.
=1968. 10. 355–369.

Orbán Sándor: A gazdagparasztság helyzete és fölszámolásának kezdetei a felszabadulás után.
=1968. 10. 382–438.

Donáth Ferenc: Földreform-ellenes hangulat a birtokos parasztságban. (1945–1946.)
=1969. 11. 85–101.

Kirilly Zsigmondné – Kiss István, N.: Adalékok a paraszti gabonatermelés kérdéséhez a XVI–XVII. századi Magyarországon.
=1969. 11. 111–127.

Dávid Zoltán: A paraszti gazdálkodás mérlege. (Bihar megyei adatok 1789-ből.)
=1969. 11. 128–159.

Király István: Achim parasztpártjának fő történeti problémái.
=1969. 11. 505–555.

Kiss István, N.: Zsellérfalvak és a földesúri föld paraszti bérlete Bereg megyében. (Kászony és Vári districtus, 1550–1670.)
=1970. 12. 372–380.

Maksay Ferenc: Parasztnemesi gazdálkodás Szentgálon 1700–1848. 1–2.
=1973. 15. 13–38., 245–300.

Kiss István, N.: A paraszti vadászat Magyarországon (XVI–XVIII. század).
=1974. 16. 66–71.

Székely György: Dózsa népe és a populus Werbőczianus. – Osztályküzdelmek a nemzetfogalom körül 1514–1711.
=1975. 17. 1–24.

Égető Melinda: XVIII–XIX. századi paraszti szőlőművelésünk néhány jellemző vonása. A solti példa.
=1975. 17. 450–462.

Erdei Aranka: A XIX. század első felének jobbágyparaszti árutermeléséhez.
=1975. 17. 463–476.

Király István: Az 1891-es agrárszocialista mozgalmak paraszti dokumentumainak kritikai vizsgálata.
=1976. 18. 16–47.

Bak János: Munkaértekezlet a parasztság történetéről a vancouveri egyetemen.
=1976. 18. 551–552.

Jacobeit, Wolfgang: Az iparosítás társadalmi-kulturális és társadalmi-gazdasági hatása Közép-Európa parasztságára.
=1977. 19. 317–324.

Szilágyi Miklós: A halászat jelentősége a paraszti önellátásban és árutermelésben.
=1978. 20. 81–100.

Kóczián Géza – Szabó László Gy.: Egy nagyatádi parasztkert leírása, etnobotanikai értékei és géntartalékai.
=1978. 20. 181–197.
Barta János, ifj.: A felvilágosult abszolutizmus parasztpolitikája a Habsburg- és a Hohenzollern-Monarchiában.
=1978. 20. 395–443.

Harnisch, Hartmut – Müller, Hans-Heinrich: A paraszti szolgáltatások, adók és a mezőgazdasági termelés fejlődése a robotrendszer birodalmában.
=1979. 21. 356–364.

Tárkány Szűcs Ernő: Jogi népszokások parasztságunk öröklési rendjében (1700–1945).
=1980. 22. 273–310.

Spira György: A magyar negyvennyolc és a parasztság.
=1981. 23. 51–59.

Jacobeit, Sigrid: A parasztasszonyok reális mindennapjai a kis- és középparaszti üzemekben, gazdaságokban.
=1981. 23. 60–103.

Török Katalin: Paraszti gazdaság és háztartás a XIX. század kezdetén.
=81. 23. 381–488.

Király István: Tények és dokumentumok a magyar agrároktatás múltjából. Bartók Béla családja és a parasztság.
=1981. 23. 532–541.

Tagányi Zoltán: Agrárforradalmak és parasztság. Egy társadalmi fejlődés összefoglalási kísérlete; megjegyzések a modern agrárrendszerek kialakulásához.
=1981. 23. 564–573.

pásztorok
Imreh István közli: Székelyföldi paraszti jegyzőkönyvek pásztorlási határozatai (1717–1928).
=1959. 2. 161–190.

Ila Bálint: A vlach pásztorok tretina-adója.
=1966. 8. 303–312.

Mickun, N. I.: A merinó juhok transzhumálása a XVIII. századi Spanyolországban és a Mesta pásztorai.
=1972. 14. 279–291.

Pelejte
Benda Kálmán közli: A Ráday család pelejtei tiszttartójának adott gazdasági utasítás (1758).
=1957. 1. 282–285.

Penyigey Dénes
Heckenast József: Penyigey Dénes (1909–1974). Nekrológ.
=1974. 16. 541–544.

per
Sándor Pál: Adalékok a budaörsi birtokrendező per történetéhez.
=1977. 19. 422–433.

Peretsényi Nagy László
Schram Ferenc közli: Peretsényi Nagy László leírása az Arad megyei szőlőművelésről (1805).
=1963. 5. 153–176.

Peru
Macera, Pablo: A perui cukornádültetvények munkaerő-gazdálkodása a XIX. században.
=1977. 19. 72–103.
Anderle Ádám: Indián polgári forradalom? Megjegyzések a II. Tupac Amaru-felkelés gazdasági-társadalmi hátteréhez.
=1977. 19. 374–389.

Pest Megyei Levéltár
Vigh Károly: A Pest megyei Levéltár agrártörténeti tervei.
=1957. 1. 83.

Pethe Ferenc
Süle Sándor közli: Pethe Ferenc és a Georgikon. 1–2.
=1957. 1. 327–340. [A 2. részt nem találtam meg.]

Szabó Miklós: Pethe Ferenc emlékkiállítás a Mezőgazdasági Múzeumban.
=1964. 6. 267–271.

populus Werbőczianus
Székely György: Dózsa népe és a populus Werbőczianus. – Osztályküzdelmek a nemzetfogalom körül 1514–1711.
=1975. 17. 1–24.

Potsdam
Komanovics József: A földreformmal és a potsdami egyezmények végrehajtásával kapcsolatos telepítések Baranyában 1945–46-ban.
=1966. 8. 378–398.

pozsonyi mérő
Kiss István, N.: A pozsonyi mérő felhasználásának problémái.
=1976. 18. 544–549.

prédium
Szabó István: A prédium. Vizsgálódások a korai magyar gazdaságtörténet és településtörténet köréből. 1–2.
=1963. 5. 1–49., 301–337.

provizor
Zimányi Vera közli: Jobbágy Dániel rohonc-szalonaki provisor tiszttartói működése (1634–1653).
=1959. 2. 91–114.

puszták
Szabó István: A prédium. Vizsgálódások a korai magyar gazdaságtörténet és településtörténet köréből. 1–2.
=1963. 5. 1–49., 301–337.

Kiss József: Küzdelem a jászkunsági pusztákért a német lovagrend uralmának első évtizedeiben (1702–1720).
=1973. 15. 391–450., 1 térk. mell.

Kávássy Sándor: Szatmári puszták a XIX. század elején (Szirmai Antal adatai alapján).
=1980. 22. 193–196.

Pusztamiske
Gaál László: A Gaál-Kropf család pusztamiskei gazdasága.
=1977. 19. 219–234.

püspökség
Sugár István: Az egri püspökség hídvégi tejgazdasága a XVIII. század kezdetén.
=1979. 21. 221–225.

Ráday család
Benda Kálmán közli: A Ráday család pelejtei tiszttartójának adott gazdasági utasítás (1758).
=1957. 1. 282–285.

Benda Kálmán közli: Két gazdasági utasítás a Ráday család birtokairól a XIX. századelejéről.
=1959. 2. 127–152.

Rákóczi-birtok
Makkai László közli: Kimutatások a Rákóczi-birtok terméseredményeiről és állatállományáról (1650–1660).
=1957. 1. 270–282.

Rauch Dániel
Zimányi Vera: Rauch Dániel nedelicei főharmincados jelentései és levelei.
=1979. 21. 226–247.

récefélék
Gunda Béla: A récefélék domesztikációja az Újvilágban.
=1980. 22. 16–20.

regálebérletek
Pintér János: Földbérletek és regálebérletek a vallásalapítványi uradalmak ceglédi gazdasági kerületében a XIX. század utolsó harmadában.
=1973. 15. 469–506.

Regéc
Oláh József: A sárospataki és regéci uradalmak állattenyésztése a XIX. század első felében.
=1962. 4. 234–265.

Oláh József: Földművelés és szőlőművelés a sárospataki és regéci uradalmakban a XIX. század első felében.
=1964. 6. 189–223.

Oláh József: A sárospataki és regéci uradalmak ipari üzemei a XIX. század első felében.
=1965. 7. 506–516.

régészet
Sági Károly – Füzes F. Miklós: Régészeti és archeobotanikai adatok a pannóniai kontinuitás kérdéséhez.
=1967. 9. 79–98.

Nováki Gyula: Agrártörténeti adatok az 1966–1967. évi magyar régészeti irodalomból.
=1969. 11. 228–234.

rendek
Székely György: Mezővárosok, rendek, király 1514–1674 (egy báni levél álláspontjának értelmezéséhez).
=1974. 16. 349–352.

repce
Selmeczi Kovács Attila: Repcetermesztés Magyarországon.
=1980. 22. 56–96.

rétegződés
Orbán Sándor: A mezőgazdasági népesség rétegződése a földreform után Somogy megyében (1945–1949).
=1965. 7. 1–59.

Rétköz
Nagy Dezső: A rétközi dohányosság történetéről és munkamódjáról, 1950-ig.
=1973. 15. 176–218.

Ricardo, David
Fekete Ferenc: Ricardo földjáradék-elmélete és marxi bírálata.
=1959. 2. 24–37.

Büchl Antal: 130 év a rizstermesztés történetéből a Kárpát-medencében.
=1976. 18. 179–191.

robot
Makkai László: A robotgazdálkodás kialakulása a sárospataki uradalomban.
=1965. 7. 441–470.

Pach Zsigmond Pál: A kelet-európai „Gutswirtschaft” problematikájához: robotmunka és bérmunka a földesúri majorságokon a XVI–XVII. századi Magyarországon.
=1971. 13. 1–20.

Harnisch, Hartmut – Müller, Hans-Heinrich: A paraszti szolgáltatások, adók és a mezőgazdasági termelés fejlődése a robotrendszer birodalmában.
=1979. 21. 356–364.

Sándor László: A robotmunka az Esterházyak bujáki uradalmában a XVIII. században.
=1981. 23. 515–531.

Rohonc
Zimányi Vera közli: A Batthyányak rohonci majorságának gazdasági leltárai és cselédsége (1634–1687).
=1957. 1. 258–270.

Zimányi Vera közli: Jobbágy Dániel rohonc-szalonaki provisor tiszttartói működése (1634–1653).
=1959. 2. 91–114.

Zimányi Vera: Majorsági gazdálkodás a rohonc-szalonaki társuradalomban a XVII. század derekán.
=1962. 4. 25–51.

A rohonc-szalonaki uradalom és jobbágysága a XVI–XVII. században. (Zimányi Vera kandidátusi disszertációjának vitája.)
=1967. 9. 241–270.

rókafarkú köles
Takács Lajos: A „rókafarkú köles” termesztése a Nyugat-Dunántúlon.
=1967. 9. 297–307., 1 t.

rómaiak
Borzsák Erzsébet, M.: Földmérés a rómaiaknál.
=1967. 9. 410–419.

Románia
A II. román mezőgazdaság-történeti szimpozion határozatai.
=1972. 14. 524–527.

Rubinek Gyula
Mészáros Károly: A Nagyatádi-féle földreformtörvények megalkotása. A Rubinekkel kötött kompromisszum. 1–2.
=1978. 20. 481–525.; 1979. 21. 40–94.

Sáp
Molnár Ambrus: Egy parasztgazda élete és gazdálkodása Sápon (1890–1896).
=1967. 9. 117–172.

Molnár Ambrus: Határhasználat a Bihar megyei Sápon a XIX. században.
=1968. 10. 514–551.

Sarkad
Szakács Sándor közli: Adatok az etyeki, sarkadi, felsőszelestei és vasszilvágyi földművesszövetkezetek és táblás csoportok gazdálkodásának kezdeteihez.
=1963. 5. 538–557.

Sárospatak
Oláh József: A sárospataki és regéci uradalmak állattenyésztése a XIX. század első felében.
=1962. 4. 234–265.

Oláh József: Földművelés és szőlőművelés a sárospataki és regéci uradalmakban a XIX. század első felében.
=1964. 6. 189–223.

Makkai László: A robotgazdálkodás kialakulása a sárospataki uradalomban.
=1965. 7. 441–470.

Oláh József: A sárospataki és regéci uradalmak ipari üzemei a XIX. század első felében.
=1965. 7. 506–516.

Détshy Mihály: A sárospataki vár kertjei és szőlői.
=1973. 15. 75–91.

Sárrétudvar
Pusztainé Madar Ilona: Adatok a sárrétudvariak gazdálkodásának történetéhez, különös tekintettel a lótartásra.
=1976. 18. 419–471.

Sárszentlőrinc
Bali János: Sárszentlőrinc az 1859. és 1887. évi kataszteri felmérések tükrében.
=1966. 8. 18–45.

Schiszler Károly
Tóth Zoltán: Schiszler Károly kádármester Szekszárdon. Egy kisvárosi mesterember gazdasági-társadalmi viszonyai a századfordulón.
=1977. 19. 199–218.

Selmecbánya
Hiller István: A faipari oktatás kezdetei Selmecbányán.
=1970. 12. 385–393.

sertés
Halász Péter: Az állati fehérje jelentősége a hagyományos sertéstartásban.
=1970. 12. 381–384.

Csöppüs István: A magyar sertésállomány alakulása a második világháború időszakában.
=1972. 14. 196–214.

Csiszár Árpád: Sertésmakkoltatás az északkeleti erdővidéken.
=1974. 16. 234–246., 1 térk. mell.

Gaál László: A hússertés-tenyésztés eredete és kialakulása Magyarországon.
=1976. 18. 299–321.
Smolenice
Kazimir, Stefan: Tudományos szimpozion Smolenicén (ČSSR) a késői feudalizmus sajátosságairól. (1970. december 17–18.)
=1971. 13. 522–523.

Solt
Égető Melinda: XVIII–XIX. századi paraszti szőlőművelésünk néhány jellemző vonása. A solti példa.
=1975. 17. 450–462.

soltész
Körmendy Adrienne: A soltész („more scultetorum”) telepítette falvak a Szepességben (XIII–XIV. század).
=1974. 16. 305–348., 1 térk. mell.

Somló
Csoma Zsigmond: A szőlőfajta-váltás és hatása Somlón. (XVIII–XX. század.)
=1982. 24. 379–387.

Somogy
Orbán Sándor közli: Adalékok a Somogy megyei újgazdák helyzetéhez (1945–1948).
=1961. 3. 116–125., 1 t.

Mérey Klára, T.: A földművelési rendszerek alakulása Somogy megyében (1720–1848).
=1962. 4. 193–200.

Mérey Klára, T.: Az erdőgazdálkodás Somogy megyében (1700–1879).
=1963. 5. 133–152.

Király István: A szarvasmarha-tenyésztés átalakulása Somogy megyében 1848–1944.
=1963. 5. 177–210.

Orbán Sándor: A mezőgazdasági népesség rétegződése a földreform után Somogy megyében (1945–1949).
=1965. 7. 1–59.

Mérey Klára, T. közli: Egy középnemesi uradalom gazdasági felmérése 1839-ben Somogy megyében.
=1966. 8. 332–362.

Kávássy Sándor: A földművelő nép földhöz juttatása Somogyban 1919-ben.
=1969. 11. 193–217.

Mérey Klára, T.: A Somogy megyei Hunyady-uradalom majorsági gazdálkodása a XIX. század első felében.
=1970. 12. 411–469.

Kávássy Sándor: Latinca Sándor Somogy vármegye direktóriumában.
=1973. 15. 526–551.

Benke József: A szocialista agrárviszonyok kialakulása és fejlődése Somogyban (1948–1970).
=1976. 18. 75–114.

Király István Szabolcs: A cséplés gépesítésének kezdete Somogyban. (Az 1839-ben épített magyaratádi cséplőgép műszaki leírása.)
=1978. 20. 540–554.

Sopron
Zimányi Vera közli: Sopron város húsellátása 1567-ben, 1570-ben és 1593-ban.
=1969. 11. 435–468.

A cukorrépa termesztésének történeti tanulságai. (Tanácskozás Sopronban 1969. december 16-án.)
=1970. 12. 525–527.

Spanyolország
Mickun, N. I.: A merinó juhok transzhumálása a XVIII. századi Spanyolországban és a Mesta pásztorai.
=1972. 14. 279–291.

statisztika
Zimányi Vera közli: Nezsider (Neusidl) község történeti statisztikája a XVI–XVII. században.
=1957. 1. 240–247.

Veress Éva: Megjegyzések a jobbágyság (XVIII. századi) életszínvonalának statisztikai vizsgálatához.
=1961. 3. 126–132.

Sándor Pál: A XIX. századi parasztbirtok vizsgálatának történeti statisztikai forrásai-módszerei és újabb eredményei.
=1964. 6. 36–83., 1 t.

Sándor Pál: A századforduló agrárstatisztikájának vizsgálatához.
=1965. 7. 177–197.

Simonffy Emil: Adatok a paraszti birtokviszonyok vizsgálatához Zala megyében a jobbágyfelszabadítás után. Kilenc falu történeti statisztikai vizsgálata.
=1968. 10. 131–179.

Sándor Pál: Az 1849 utáni parasztbirtok történeti statisztikai vizsgálatához Fejér megyében.
=1970. 12. 281–317.

Benda Gyula: Bárándy János statisztikai adatai a magyar mezőgazdaságról.
=1973. 15. 115–138.

Kápolnai Iván: Statisztikai vizsgálódások Mezőkövesd gazdálkodásának történetéhez (1828–1935).
=1973. 15. 451–468.

Wellmann Imre – Fügedi Erik: Számítógépes agrártörténeti kutatások a Magyar Mezőgazdasági Múzeumban és a KSH Könyvtára történeti statisztikai kutatóhelyén.
=1976. 18. 115–147.

Miskolczy Ambrus: Adatok az erdélyi reformkori hivatalnok-értelmiség életformájához. Egy háztartási statisztika 1834-ből.
=1977. 19. 412–421.

Kávássy Sándor: Földbirtokosok és bérlők Szatmár megyében az 1895. évi mezőgazdasági statisztika tükrében.
=1978. 20. 164–171.

Kávássy Sándor: Gazdasági viszonyok Szatmárban a XIX. század elején. (Az egykorú honismertető és statisztikai irodalom alapján.)
=1981. 23. 133–151.

Stuttgart/Hohenheim
Franz, Günther: A stuttgart/hohenheimi egyetem agrártörténeti intézete.
=1968. 10. 227–228.

Suffolk
Fussel, G. E.: Suffolk mezőgazdasága a XVII. és XVIII. században.
=1970. 12. 268–280.

summásgazda
Lencsés Ferenc: A summásgazda.
=1964. 6. 476–487.

szabad szőlők
Péter Katalin, R.: Szabad és dézsmás szőlők Zemplén megyében a XVII. század végén.
=1964. 6. 170–188.

Szabó István
Hoffmann Tamás: Szabó István (1898–1969). Nekrológ.
=1970. 12. 520–521.

Szabolcs megye
Hársfalvi Péter közli: Szabolcs megyei gyümölcsfa-adatok 1781-ből.
=1961. 3. 85–93.

Hársfalvi Péter: Tessedik iskolája és Szabolcs megye.
=1961. 3. 286–287.

Hársfalvi Péter: Adatok a Szabolcs megyei mezőgazdasági cselédnépesség létszámáról a XVIII. században.
=1963. 5. 399–408.

Szalonak
Zimányi Vera közli: Jobbágy Dániel rohonc-szalonaki provisor tiszttartói működése (1634–1653).
=1959. 2. 91–114.

Zimányi Vera: Majorsági gazdálkodás a rohonc-szalonaki társuradalomban a XVII. század derekén.
=1962. 4. 25–51.

A rohonc-szalonaki uradalom és jobbágysága a XVI–XVII. században. (Zimányi Vera kandidátusi disszertációjának vitája.)
=1967. 9. 241–270.

számadás
Kubinyi András: A mezőgazdaság történetéhez a Mohács előtti Budán. (Gallinczer Lénárt számadáskönyve 1525-ből.)
=1964. 6. 371–404.

Oláh József: A geszti uradalom XVIII. századi számadásai.
=1978. 20. 153–163.

Sugár István: Az egri vár gazdálkodása az 1594–95. évi számadás tükrében.
=1982. 24. 460–521.

számítástechnika
Kahk, J.: Matematikai elemzés elektromos számítógépekkel az észtországi társadalmi-gazdasági fejlődés egyes kérdéseinek vizsgálatánál. (A XIX. század első felében.)
=1971. 13. 318–326.

Wellmann Imre – Fügedi Erik: Számítógépes agrártörténeti kutatások a Magyar Mezőgazdasági Múzeumban és a KSH Könyvtára történeti statisztikai kutatóhelyén.
=1976. 18. 115–147.

Perjés Géza: Jelentés az 1782. évi adóösszeírás gépi feldolgozásáról.
=1978. 20. 11–80.

szántás
Dziekonski, Tadeusz: A szántóeszközök fejlődése és munkájának szabályozása Lengyelországban a XIX. században.
=1957. 1. 201–237.

Fussel, G. e.: Eke és szántás 1800 előtt.
=1968. 10. 343–354.

szántók
Belényesy Márta: Néhány szó az erdő- és szántóföldi váltógazdálkodás magyarországi formájáról.
=1957. 1. 183–191.

Kiss István, N.: A jobbágytelken kívüli paraszti szántók a XVI. században.
=1962. 4. 602–612.

Szuhay Miklós: A szántóföldi termelés fejlődése a magyar mezőgazdaságban 1867–1914 között.
=1971. 13. 38–62.

Hoffmann Tamás: Kertművelés és szántógazdaság a Mediterráneumban.
=1979. 21. 289–318.

szarvaskerep
Kiss Imre, É.: Adatok a szarvaskerep magyarországi termesztésének történetéhez.
=1969. 11. 102–110.

szarvasmarha
Király István: A szarvasmarha-tenyésztés átalakulása Somogy megyében 1848–1944.
=1963. 5. 177–210.

Vörös Antal: A belterjes gazdálkodás és az állattenyésztés Moson megyében 1896–1914. Újhelyi Imre és a Magyaróvári Szarvasmarha-tenyésztő Egyesület. 1–2.
=1964. 6. 84–112., 313–346.

Király István: A bonyhádi tájfajta szarvasmarha kialakulása.
=1965. 7. 550–570.

Jankovich Miklós: Adatok a magyar szarvasmarha eredetének és hasznosításának kérdéséhez.
=1967. 9. 420–431.

Matolcsi János: A szarvasmarha testnagyságának változása a történelmi korszakokban Magyarország területén.
=1968. 10. 1–38.

Király István: A szarvasmarha-tenyésztés fejlődése Tolna megyében (1848–1944).
=1968. 10. 386–513.

Zimányi Vera közli: Velence szarvasmarha-importja az 1624–1647-es években.
=1972. 14. 387–397.

Gaál László: A szimentáli fajta egy évszázada Magyarországon 1850–1950).
=1973. 15. 51–69.

Pető Mária, R.: A pannóniai szarvasmarha-tartás emlékanyaga.
=1973. 15. 70–74.

Hönsch Pál: A maremman és a magyar szarvasmarha közötti hasonlatosság vagy azonosság kérdéséről.
=1973. 15. 552–590.

Surányi Béla: A lapály szarvasmarha tenyésztése Magyarországon az I. világháborúig.
=1982. 24. 388–427.

szászok
Trócsányi Zoltán: Az erdélyi szászok ügyéhez.
=1967. 9. 273–275.

Sárközi Zoltán: Válasz az erdélyi szászok ügyében.
=1967. 9. 275.

Szatmár megye
Gacsályi Gábor: Feljegyzések négy Szatmár megyei falu agrártörténetéről a XIX. század második feléből.
=1976. 18. 192–200.

Kávássy Sándor: Földbirtokosok és bérlők Szatmár megyében az 1895. évi mezőgazdasági statisztika tükrében.
=1978. 20. 164–171.

Kávássy Sándor: Szatmári puszták a XIX. század elején (Szirmay Antal adatai alapján).
=1980. 22. 193–196.

Kávássy Sándor: Gazdasági viszonyok Szatmárban a XIX. század elején. (Az egykorú honismertető és statisztikai irodalom alapján.)
=1981. 23. 133–151.

Széchenyi István
Tilkovszky Lóránt: Az elkülönözés és tagosítás Széchenyi István cenki uradalmában.
=1961. 3. 33–59.

Orosz István: Széchenyi és a jobbágykérdés.
=1962. 4. 52–94.

Szeged
A szegedi egyetem agrártörténeti munkássága.
=1957. 1. 86.

Káldy-Nagy Gyula: A Szeged környéki szultáni hász-birtokok mezőgazdasági termelése a XVII. század második felében.
=1961. 3. 457–513.

Belényi Gyula: A szegedi tanyák 1949-ben.
=1981. 23. 223–235.

szegényparasztság
Donáth Ferenc: Ki jogosult a földre? (Szegényparasztok vitái 1945-ben a föld felosztása körül.)
=1965. 7. 60–85.

Kávássy Sándor közli: Latinca Sándor intézkedései a szegényparasztság földhöz juttatására.
=1967. 9. 173–182.

Székács Elemér
Sipos Gábor: Megemlékezés Székács Elemérről születésének centenáriumán.
=1971. 13. 63–71.

székelyek
Ősy-Oberding József: A bukovinai székelyek letelepítése a Dunántúlon.
=1967. 9. 183–194.

Halász Péter: A vöröshagyma termelése a bukovinai székelyeknél.
=1973. 15. 507–525.

Székelyföld
Imreh István közli: Székelyföldi paraszti jegyzőkönyvek pásztorlási határozatai (1717–1928).
=1959. 2. 161–190.

Szekszárd
Tóth Zoltán: Schiszler Károly kádármester Szekszárdon. Egy kisvárosi mesterember gazdasági-társadalmi viszonyai a századfordulón.
=1977. 19. 199–218.

Tóth Zoltán: A szekszárdi mezővárosi blokk felbomlása a századfordulón. A hagyományos kistermelői együttes mobilitási modelljei.
=1980. 22. 349–433.

szelekció
Jankovich Miklós: Történeti visszapillantás a háziló eredetére. Ösztön és magatartás szerepe a természetes szelekciónál.
=1975. 17. 205–233., 2 t.

Szentes
Pintér Ilona: Egy tanyagazdaság 1939-ben. (Szentes.)
=1981. 23. 211–222.

Szentgál
Maksay Ferenc: Parasztnemesi gazdálkodás Szentgálon 1700–1848. 1–2.
=1973. 15. 13–38., 245–300.

Szenyér
Fekete Nagy Antal közli: A szenyéri uradalom urbáriuma, 1524.
=1957. 1. 26–36.

Szepesség
Körmendy Adrienne: A soltész („more scultetorum”) telepítette falvak a Szepességben (XIII–XIV. század).
=1974. 16. 305–348., 1 térk. mell.

Földes László: Szilárd telekrendszerű irtásfalu a Szepességben (Fridmanvágás 1320 – Frydman 1964/1969).
=1978. 20. 357–381.

szervezés
Lovas Márton: A lenini szövetkezeti terv és a mezőgazdaság átszervezése Magyarországon.
=1970. 12. 330–371.

Urbán László: A termelőszövetkezeti szervezés megindulása és kiszélesedése Szolnok megyében (1948–1950).
=1980. 22. 141–171.

szik
Szabolcs István: Irinyi János – a szíkkutató. „A Konyári-tó” c. cikk megjelenésének 125. évfordulójára.
=1964. 6. 305–312.

szimentáli szarvasmarha
Gaál László: A szimentáli fajta egy évszázada Magyarországon (1850–1950).
=1973. 15. 51–69.

Szirmay Antal
Kávássy Sándor: Szatmári puszták a XIX. század elején (Szirmay Antal adatai alapján).
=1980. 22. 193–196.

szlavofilek
Niederhauser Emil: A szlavofilek és az oroszországi jobbágyfelszabadítás.
=1966. 8. 432–448.

Szlovákia
Fügedi Erik: Agrár jellegű szlovák település a török alól felszabadult területen.
=1966. 8. 313–331.

Komanovics József: Szlovákiai magyarok betelepítése Baranyába 1947–1948-ban.
=1970. 12. 181–200.

szolgáltatások
Harnisch, Hartmut – Müller, Hans-Heinrich: A paraszti szolgáltatások, adók és a mezőgazdasági termelés fejlődése a robotrendszer birodalmában.
=1979. 21. 356–364.

Szolnok megye
Urbán László: A termelőszövetkezeti szervezés megindulása és kiszélesítése Szolnok megyében (1948–1950).
=1980. 22. 141–171.

Szovjetunió
Filippova, Sz. Sz. összeáll.: Szovjet agrártörténeti monográfiák. 1959–1960.
=1961. 3. 607–612.

Szakács Sándor: A Szovjetunió mezőgazdasága (1917–1939).
=1979. 21. 95–141.

szőlő
Schram Ferenc közli: Peretsényi Nagy László leírása az Arad megyei szőlőművelésről (1805).
=1963. 5. 153–176.

Kiss Attila: A Kárpát-medence koraközépkori szőlőművelésének kérdéséhez.
=1964. 6. 143–149.

Péter Katalin, R.: Szabad és dézsmás szőlők Zemplén megyében a XVII. század végén.
=1964. 6. 170–188.

Oláh József: Földművelés és szőlőművelés a sárospataki és regéci uradalmakban a XIX. század első felében.
=1964. 6. 189–223.

Kiss István, N.: A kászonyi udvarház és szőlőgazdaság. (A kászonyi kúria 1664. évi urbáriuma és inventáriuma alapján.)
=1965. 7. 496–505., 1 t.

Gecsányi Lajos: Bártfa város hegyaljai szőlőgazdálkodása 1485–1563.
=1966. 8. 470–485.

Sándor Pál: A parasztbirtok Borosjenőn, különös tekintettel a szőlőbirtoklásra (1851).
=1966. 8. 547–552.

Váradi-Sternberg János: A magyar szőlőkultúra meghonosítása Oroszországban a XVIII. században és a XIX. század első felében.
=1967. 9. 111–116.
Kiss István, N.: A szőlőművelés terméshozamának alakulása a XVII–XIX. században.
=1968. 10. 78–93.

Geday Gusztáv: Mathiász hatása a korabeli hazai csemegeszőlő-termesztésre.
=1972. 14. 104–108.

Für Lajos: A filoxéravész hatása a homoki szőlőtermesztés fellendülésére.
=1972. 14. 108–111.

Gecsényi Lajos: Városi és polgári szőlőbirtokok és borkereskedelem a Hegyalján a XV–XVI. század fordulóján.
=1972. 14. 340–352.

Balassa Iván: A szőlőművelés és borkezelés változása a XVI–XVII. században Tokaj-Hegyalján.
=1973. 15. 1–12.

Détshy Mihály: A sárospataki vár kertjei és szőlői.
=1973. 15. 75–91.

Kiss István, N.: Szőlő-monokultúra a Hegyalján, XVI–XVIII. század. (Termelés, export, ár, minőség.)
=1973. 15. 383–390.

Geday Gusztáv: Szőlészeti és borászati szimpozion. (Mikulov, 1973. október 24–26.)
=1974. 16. 277–279.

Égető Melinda: XVIII–XIX. századi paraszti szőlőművelésünk néhány jellemző vonása. A solti példa.
=1975. 17. 450–462.

Ruzsás Lajos: A kisüzemi szőlőtermelés gazdasági jelentősége egy városi iparos gazdasági tevékenységében.
=1981. 23. 542–545.

Csoma Zsigmond: A szőlőfajta-váltás és hatása Somlón. (XVIII–XX. század.)
=1982. 24. 379–387.

szövetkezetek
Lovas Márton: A lenini szövetkezeti terv és a mezőgazdaság átszervezése Magyarországon.
=1970. 12. 330–371.

Donáth Ferenc: A magyar szövetkezeti nagyüzemi mezőgazdaság kialakulásának vázlatos története (1949–1970).
=1972. 14. 292–330.

Simon István: A földbérlő szövetkezetek (1920–1944).
=1976. 18. 376–418.

Donáth Ferenc: A korszerű szövetkezeti nagyüzemi gazdálkodás feltételeinek kialakulása 1962–1967.
=1977. 19. 104–143.

Várhidy Imre: Adatok a budapesti központi tejcsarnok szövetkezet szerepéről a főváros tejellátásában (1883–1916).
=1978. 20. 172–180.

sztrájk
Király István: Az 1891-es agrárszocialista mozgalom és az 1905–06. évi dunántúli aratósztrájkok és cselédsztrájkok összehasonlítása.
=1980. 22. 311–348.

szultáni hász-birtokok
Káldy-Nagy Gyula: A Szeged környéki szultáni hász-birtokok mezőgazdasági termelése a XVII. század második felében.
=1961. 3. 457–513.

táblás csoportok
Szakács Sándor közli: Adatok az etyeki, sarkadi, felsőszelestei és vasszilvágyi földművesszövetkezetek és táblás csoportok gazdálkodásának kezdeteihez.
=1963. 5. 538–557.

tagosítás
Tilkovszky Lóránt: Az elkülönözés és tagosítás Széchenyi István cenki uradalmában.
=1961. 3. 33–59.

Benke József közli: Barcs község tagosításának jegyzőkönyvei (1949–1956).
=1967. 9. 513–563.

tájfajta
Király István: A bonyhádi tájfajta szarvasmarha kialakulása.
=1965. 7. 550–570.

tájtermelés-történet
Für Lajos: Jegyzetek a Vas megyei tájtermelés-történeti konferenciáról. 1969. november 13–14.
=1970. 12. 522–524.

takarmányozás
Gaál László: A takarmányozás Magyarországon (1920–1945).
=1980. 22. 97–140.

talajképződés
Szabolcs István: Vita a lecsapolások és vízrendezések hatásáról a tiszántúli talajképződési folyamatokra.
=1959. 2. 63–87.

Tanácsköztársaság
Kávássy Sándor közli: Latinca Sándor intézkedései a szegényparasztság földhöz juttatására.
=1967. 9. 173–182.

Bellér Béla közli: Mezőgazdasági szakoktatás a Tanácsköztársaság idején.
=1969. 11. 47–84.

Tóth Tibor: Adatok az igali járás nagyüzemeinek helyzetéhez 1919 tavaszán.
=1969. 11. 174–192.

Kávássy Sándor: A földművelő nép földhöz juttatása Somogyban 1919-ben.
=1969. 11. 193–217.

Szőrfy György: A Tanácsköztársaság mezőgazdasági igazgatása.
=1969. 11. 309–324.

Simonffy Emil: A nagykapornaki szocializált gazdaság 1919-ben.
=1970. 12. 476–496., 1 t.

Kávássy Sándor: Latinca Sándor Somogy vármegye direktóriumában.
=1973. 15. 526–551.

Vadász Sándor: „Nagyon bizalmas élelmezési helyzetjelentés, 1919. július 25.”
=1980. 22. 463–471.

tanyák
Balogh István: Az alföldi tanyásgazdálkodás az 1830–40-es években.
=1962. 4. 617–633.

Erdei Sándor: Az alföldi tanyarendszer történeti szemlélete.
=1974. 16. 287–294.

Rácz István: Az első magyarországi katonai térképfelvétel tanyatörténeti tanulságai.
=1976. 18. 1–15.

Pintér Ilona: Egy tanyagazdaság 1939-ben. (Szentes.)
=1981. 23. 211–222.

Belényi Gyula: A szegedi tanyák 1949-ben.
=1981. 23. 223–235.

Tarnóczy Kázmér
Spira György: Tarnóczy Kázmér kísérlete az 1848-i jobbágyfelszabadítás megszorítására.
=1962. 4. 266–278.

Tarpa
Molnár Mária: Egy parasztgazdaság munkaszervezete. (Tarpa, 1940.)
=1970. 12. 497–519.

társadalom
Kiss István, N.: Mérték, állam és társadalom. (A magyar királyság XV–XVI. századi űrmértékeinek kérdéséhez.)
=1975. 17. 273–292.

társuradalom
Zimányi Vera: Majorsági gazdálkodás a rohonc-szalonaki társuradalomban a XVII. század derekán.
=1962. 4. 25–51.

technika
Gunst Péter: A magyar mezőgazdaság technikai fejlődése és annak akadályai (a XVIII. század végétől 1945-ig.)
=1975. 17. 42–53.

Kostrowicka, Irena: A mezőgazdasági termelés és technika változásai a lengyel királyságban az iparosítás első korszakában (1815–1864).
=1978. 20. 101–115.

tehenészet
Kecskés Sándor: Tehenesgazdák, tehenesek fizetése és jutalékrendszere Fejér megyei uradalmi tehenészetekben (1934).
=1981. 23. 188–210.

tej
Vörös Antal: A tejgazdaságok kialakulása a Dunántúlon 1880–1895.
=1965. 7. 471–495.

Várhidy Imre: Adatok a budapesti központi tejcsarnok szövetkezet szerepéről a főváros tejellátásában (1883–1916).
=1978. 20. 172–180.

Sugár István: Az egri püspökség hídvégi tejgazdasága a XVIII. század kezdetén.
=1979. 21. 221–225.

telekrendszer
Földes László: Szilárd telekrendszerű irtásfalu a Szepességben (Fridmanvágás 1320 – Frydman 1964/1969).
=1978. 20. 357–381.

telepítés
Komanovics József: A földreformmal és a postdami egyezmények végrehajtásával kapcsolatos telepítések Baranyában 1945–46-ban.
=1966. 8. 378–398.

Ősy-Oberding József: A bukovinai székelyek letelepítése a Dunántúlon.
=1967. 9. 183–194.

Benke József: Földreform és telepítés Barcson.
=1967. 9. 195–227.

Komanovics József: Szlovákiai magyarok betelepítése Baranyába 1947–1948-ban.
=1970. 12. 181–200.

Körmendy Adrienne: A soltész („more scultetorum”) telepítette falvak a Szepességben (XIII–XIV. század).
=1974. 16. 305–348., 1 térk. mell.

település
Szabó István: A prédium. Vizsgálódások a korai magyar gazdaságtörténet és településtörténet köréből. 1–2.
=1963. 5. 1–49., 301–337.

Fügedi Erik: Agrár jellegű szlovák település a török alól felszabadult területen.
=1966. 8. 313–331.

Hoffmann Tamás: A magyar agrárfejlődés településtörténeti következményei.
=1971. 13. 284–295.

Valter Ilona: A Bodrogköz honfoglalás kori és középkori településtörténete.
=1974. 16. 1–55., 2 t., 1 térk. mell.

Beszámoló a veszprémi településtörténeti konferenciáról.
=1974. 16. 279–287.

Draskóczy István: Adatok a Mátraalja és az Ida völgye középkori településtörténetéhez és agrártörténetéhez (XIII–XIV. század).
=1977. 19. 337–373.

Maksay Ferenc: A magyar falu középkori településrendje c. akadémiai doktori értekezésének vitája.
=1977. 19. 534–554.

térfogatsúly
Bogdán István: Gabonaféléink térfogatsúlya a XVIII–XIX. század fordulóján. (Perjés Géza, Vörös Károly és Kiss Albert megjegyzéseivel.)
=1980. 22. 527–594.

térképfelvétel
Rácz István: Az első magyarországi katonai térképfelvétel tanyatörténeti tanulságai.
=1976. 18. 1–15.

termelékenység
Mezőgazdasági termelés és termelékenység Magyarországon a késői feudalizmus korában (1550–1850).
=1968. 10. 39–93.

Zimányi Vera: Mezőgazdasági termelés és termelékenység Magyarországon a késői feudalizmus korában (1550–1850). I. Források.
=1968. 10. 39–44.

Selmeczi Kovács Attila: Adatok a nyomtatómunka termelékenységéhez Észak-Magyarország területén.
=1971. 13. 375–385.

Király István: Az állattenyésztés termelékenysége (1848–1914).
=1982. 24. 61–70.

termelés
Székely György: Vidéki termelőágak és az árukereskedelem Magyarországon a XV–XVI. században.
=1961. 3. 309–343.

Szuhay Miklós: Termelésfejlesztés és vetésterület-korlátozás mint az 1929–1933-as válságból való kilábalás eszközei.
=1961. 3. 413–428.

Káldy-Nagy Gyula: A Szeged környéki szultáni hász-birtokok mezőgazdasági termelése a XVII. század második felében.
=1961. 3. 457–513.

Bersényi Iván: A mezőgazdasági termelés néhány kérdéséhez a XIV–XV. században (a Töttös család anyaga alapján).
=1962. 4. 569–578.

Káldy-Nagy Gyula közli: Tolna mezőváros mezőgazdasági termelése a XVI. század derekán a török adójegyzékekben.
=1962. 4. 579–601.

Vita a Történettudományi Intézetben Perjés Géza „Mezőgazdasági termelés, népesség, hadsereg-élelmezés és stratégia a 17. század második felében (1650–1715)” c. könyvéről.
=1964. 6. 512–547.

Hetyéssy István: A Nádasdy-uradalom gazdatisztjeinek termelési és elszámolási vitája 1623/24-ben.
=1967. 9. 457–480.

Mezőgazdasági termelés és termelékenység Magyarországon a késői feudalizmus korában (1550–1850).
=1968. 10. 39–93.

Zimányi Vera: Mezőgazdasági termelés és termelékenység Magyarországon a késői feudalizmus korában (1550–1850). I. Források.
=1968. 10. 39–44.

Makkai László: Az allódiumok gabonatermelése.
=1968. 10. 45–69.

Kirilly Zsigmondné: A jobbágyság gabonatermelésének vizsgálata maghozam szempontjából.
=1968. 10. 70–77.

Szuhay Miklós: A szántóföldi termelés fejlődése a magyar mezőgazdaságban 1867–1914 között.
=1971. 13. 38–62.

Kiss István, N.: Szőlő monokultúra a Hegyalján, XVI–XVIII. század. (Termelés, export, ár, minőség.)
=1973. 15. 383–390.

Halász Péter: A vöröshagyma termelése a bukovinai székelyeknél.
=1973. 15. 507–525.

Demcsenko, N. A.: Mezőgazdasági termelés Moldvában a XIX. században és a XX. század elején.
=1974. 16. 353–404.

Surányi Dezső: Mezőgazdasági termelés az ókori Palesztinában – a Biblia tükrében.
=1976. 18. 148–162.

Gonda Béla: A mezőgazdasági termelés és a közellátás folyamatosságának biztosítása a felszabadulás utáni első években, 1945–1948.
=1976. 18. 480–538.

Talpassy Tibor: A nagyüzemi termelés korai propagátora (Adorján János).
=1977. 19. 510–531.

Kostrowicka, Irena: A mezőgazdasági termelés és technikai változásai a lengyel királyságban az iparosítás első korszakában (1815–1864).
=1978. 20. 101–115.

Harnisch, Hartmut – Müller, Hans-Heinrich: A paraszti szolgáltatások, adók, és a mezőgazdasági termelés fejlődése a robotrendszer birodalmában.
=1979. 21. 356–364.

termelőerők
Jacobeit, Wolfgang: A néprajz és a termelőerők története.
=1966. 8. 1–12.

Molnár Lászlóné: A mezőgazdasági termelőerők fejlődése Hajdú-Bihar megyében (1945–1964).
=1968. 10. 216–226.

Bentzien, Ulrich – Müller, Hans-Heinrich: Mezőgazdasági termelőerők a feudalizmusban.
=1980. 22. 1–15.

termelői szervezetek
Erdei Ferenc – Pataky Ernő: Termelői szervezetek a magyar mezőgazdaság kapitalista fejlődésében. 1–2.
=1957. 1. 165–182.; 1959. 2. 7–24.

termelőszövetkezetek
Mészáros Károly: A marcali szocializált mezőgazdasági üzem („termelőszövetkezetek”) gazdálkodása 1919-ben.
=1965. 7. 198–215.

Zelnik János: A termelőszövetkezetek gazdasági fejlődése (1962–1967).
=1970. 12. 201–246.

Halász Péter: A termelőszövetkezeti mozgalom története Egyházaskozáron.
=1971. 13. 149–195.

Donáth Ferenc: A tsz-történetírás jelentősége és problémái.
=1971. 13. 516–520.

Az MTA agrártörténeti bizottságának vitája a termelőszövetkezeti kutatásokról.
=1971. 13. 521.

Szakács Sándor: A nagyigmándi Jókai termelőszövetkezet története.
=1975. 17. 54–128.

Komló László – Kovács Csaba: A közös és egyéni érdek a ceglédi Nagy Sztálin termelőszövetkezetben.
=1979. 21. 487–564.

Urbán László: A termelőszövetkezeti szervezés megindulása és kiszélesedése Szolnok megyében (1948–1950).
=1980. 22. 141–171.

terményértékesítés
Szuhay Miklós: Az állami beavatkozási politika szerepe a mezőgazdasági terményértékesítésben az 1929–33-as gazdasági válság időszakában.
=1962. 4. 157–181.

terméseredmények
Makkai László közli: Kimutatások a Rákóczi-birtok terméseredményeiről és állatállományáról (1650–1660).
=1957. 1. 270–282.

Fekete Nagy Antal: Dunántúli terméseredmények 1589-ből.
=1965. 7. 245–247.

Kiss István, N.: A szőlőművelés terméshozamának alakulása a XVII–XIX. században.
=1968. 10. 78–93.

Tóth Tibor: A mernyei uradalom gabona-terméseredményei (1833–1857).
=1972. 14. 156–172.

természetes szelekció
Jankovich Miklós: Történeti visszapillantás a háziló eredetére. Ösztön és magatartás szerepe a természetes szelekciónál.
=1975. 17. 205–233., 2 t.

Tessedik Sámuel
Penyigey Dénes: Tessedik Sámuel élete és munkássága.
=1961. 3. 169–189., 1 t.

Tamássy István: Tessedik Sámuel, a pedagógus.
=1961. 3. 190–200.

Kovács Gábor: Tessedik Sámuel és a parasztság.
=1961. 3. 201–205.

Wellmann Imre: Tessedik és a magyar agrárfejlődés.
=1961. 3. 206–222.

Hanzó Lajos: Tessedik és az európai gazdaságtudomány.
=1961. 3. 223–242.

Hanzó Lajos közli: Tessedik néhány kiadatlan gazdasági írása.
=1961. 3. 243–282.

Kosáry Domokos: Tessedik és a kereskedelmi bizottság.
=1961. 3. 283–285.

Hársfalvi Péter: Tessedik iskolája és Szabolcs megye.
=1961. 3. 286–287.
(-x-): Tessedik Sámuel emlékkiállítás a Mezőgazdasági Múzeumban.
=1961. 3. 288–291.

Nádor Jenő összeáll.: Tessedik Sámuel írásainak címjegyzéke.
=1961. 3. 292–308.

Sólyom Jenő: Jegyzetek Tessedik Sámuel írásainak címjegyzékéhez.
=1964. 6. 548–561.

Hajdú Helga, J.: Tessedik-kéziratok az Országos Széchényi Könyvtárban.
=1964. 6. 561–565.

testnagyság
Matolcsi János: A szarvasmarha testnagyságának változása a történelmi korszakokban Magyarország területén.
=1968. 10. 1–38.

Thaer, Albrecht Daniel
Klemm, Volker: Albrecht Daniel Thaer szerepe a német mezőgazdasági akadémiai képzés kialakulásában.
=1973. 15. 301–318.

Barta János, ifj. – Orosz István: Albrecht Thaer hatása a magyarországi agrártudományra.
=1979. 21. 365–377.

Tisza
Dóka Klára: Gazdálkodás a Tisza árterein a XIX. század első felében.
=1982. 24. 277–303.

Tiszántúl
Szabolcs István: Vita a lecsapolások és vízrendezések hatásáról a tiszántúli talajképződési folyamatokra.
=1959. 2. 63–87.

Tokaj
Balassa Iván: A szőlőművelés és borkezelés változása a XVI–XVII. században Tokaj-Hegyalján.
=1973. 15. 1–12.

Tolna megye
Király István: A szarvasmarha-tenyésztés fejlődése Tolna megyében (1848–1944).
=1968. 10. 386–513.

Tolna mezőváros
Káldy-Nagy Gyula közli: Tolna mezőváros mezőgazdasági termelése a XVI. század derekán a török adójegyzékekben.
=1962. 4. 579–601.

Tordas
Fekete Nagy Antal közli: Tordas hegyközség szabályzata 1486-ból.
=1959. 2. 88–90.

tőkés gazdálkodás
Bodrog György: A tőkés gazdálkodás kialakulása az előszállási uradalomban.
=1966. 8. 502–546.

Barbarits Lajos: A magyar mezőgazdaság gépesítését hátráltató jelenségek a tőkés gyáripari verseny körülményei között.
=1972. 14. 437–474.

Hagelberg, Gerhard B. – Müller, Hans-Heinrich: Cukorrépa termesztésére és feldolgozására alakult tőkés társaságok Németországban a XIX. században.
=1974. 16. 446–470.

Virágh Ferenc: A mezőgazdaság tőkés átalakulásának kezdetei Békés megyében és a mezőgazdasági munkásság körülményei.
=1978. 20. 116–141.

Virágh Ferenc: Adatok a dél-alföldi mezőgazdaság tőkés fejlődéséhez 1880–1910.
=1981. 23. 489–514.

Vincze László: Egy dunántúli tőkés nagybérlet gazdálkodása. (Maisa 1861–1940.) 1–. [A többi rész a repertórium lezárása után fog megjelenni.]
=1982. 24. 149–183.

törökök
Káldy-Nagy Gyula közli: Tolna mezőváros mezőgazdasági termelése a XVI. század derekán a török adójegyzékekben.
=1962. 4. 579–601.

Fügedi Erik: Agrár jellegű szlovák település a török alól felszabadult területen.
=1966. 8. 313–331.

Vass Előd: A váci török vámnaplók adatai az Alföld felől nyugatra irányuló XVI. századi áruforgalomról.
=1972. 14. 120–155.

Molnár Ambrus: Nagyrábé népének gazdálkodása a török hódoltság után.
=1972. 14. 398–422.

Mészáros László: Kecskemét gazdálkodása a török uralom első évtizedeiben. A hódoltsági mezővárosok XVI. századi gazdasági fejlődésének kérdéséhez.
=1979. 21. 142–220.

Vass Előd: A török adózás kérdéséhez.
=1980. 22. 521–526.

történészkongresszus
Wellmann Imre: Az 1955-i nemzetközi történészkongresszus agrártörténeti előadásai.
=1957. 1. 389–394.

Csőre Pál: Az erdészettörténészek részvétele az 1970. évi XIII. nemzetközi történészkongresszuson.
=1971. 13. 219–220.

Töttös család
Bersényi Iván: A mezőgazdasági termelés néhány kérdéséhez a XIV–XV. században (a Töttös család anyaga alapján).
=1962. 4. 569–578.

tőzsde
Kovács Edit: Az úrbéri kármentesítési kötvények tőzsdei árfolyamának alakulása, 1856––1867.
=1971. 13. 77–85.

tőzsér
Makkai László közli: Zákány Péter mosonmagyaróvári tőzsér bevételi és kiadási naplója 1630–39-ből.
=1957. 1. 247–258.

transzhumálás
Mickun, N. I.: a merinó juhok transzhumálása a XVIII. századi Spanyolországban és a Mesta pásztorai.
=1972. 14. 279–291.

tretina-adó
Ila Bálint: A vlach pásztorok tretina-adója.
=1966. 8. 303–312.

tudományegyetem
Hoffmann Tamás: Az Eötvös Loránd Tudományegyetem agrártörténeti munkája.
=1957. 1. 82.

Rácz István: A debreceni Kossuth Lajos Tudományegyetem történelmi intézetének agrártörténeti munkájáról.
=1957. 1. 85–86.

Tupac Amaru-felkelés
Anderle Ádám: Indián polgári forradalom? Megjegyzések a II. Tupac Amaru-felkelés gazdasági-társadalmi hátteréhez.
=1977. 19. 374–389.

udvarház
Kiss István, N.: A kászonyi udvarház és szőlőgazdaság. (A kászonyi kúria 1664. évi urbáriuma és inventáriuma alapján.)
=1965. 7. 496–505., 1 t.

udvarispánságok
Borosy András: Adatok az udvarispánságok és erdőispánságok történetéhez az Árpád-korban.
=1977. 19. 325–336.

Ugod
Kolossváry Szabolcsné: A magas-bakonyi ugodi erdőgazdaság története (1891–1958).
=1966. 8. 156–177.

újgazdák
Orbán Sándor közli: Adalékok a Somogy megyei újgazdák helyzetéhez (1945–1948).
=1961. 3. 116–125., 1 t.

Újhelyi Imre
Vörös Antal: A belterjes gazdálkodás és az állattenyésztés Moson megyében 1896–1914. Újhelyi Imre és a Mosonmagyaróvári Szarvasmarha-tenyésztő Egyesület. 1–2.
=1964. 6. 84–112., 313–346.

Kecskés Sándor: Újhelyi Imre tanári és igazgatói munkássága 1889–1919.
=1975. 17. 487–503.

Ukrajna
Guldon, Zenon: A Dnyeper-jobbparti ukrán mágnásbirtokok kereskedelmi kapcsolatai Danziggal (Gdansk) a XVIII. században.
=1966. 8. 226–237.

Gebei Sándor: Az ukrán kozákság a XVI. században.
=1979. 21. 319–355.

uradalom
Hofer Tams közli: Jobbágy hagyatéki leltárak és becsük a keszthelyi Festetics-uradalomból, 1785–1847.
=1957. 1. 285–327.
Zimányi Vera közli: Jobbágy Dániel rohonc-szalonaki provisor tiszttartói működése (1634–1653).
=1959. 2. 91–114.

Tilkovszky Lóránt: Az elkülönözés és tagosítás Széchenyi István cenki uradalmában.
=1961. 3. 33–59.

Zimányi Vera: Majorsági gazdálkodás a rohonc-szalonaki társuradalomban a XVII. század derekán.
=1962. 4. 25–51.

Szendrey István: A községi gazdálkodás az Esterházyak derecskei uradalmában a XVIII–XIX. században.
=1962. 4. 201–207.

Oláh József: A sárospataki és regéci uradalmak állattenyésztése a XIX. század első felében.
=1962. 4. 234–265.

Szendrey István: A jobbágy gazdálkodása a derecskei uradalomban a XVIII. században.
=1963. 5. 384–398.

Oláh József: Földművelés és szőlőművelés a sárospataki és regéci uradalmakban a XIX. század első felében.
=1964. 6. 189–223.

Makkai László: A robotgazdálkodás kialakulása a sárospataki uradalomban.
=1965. 7. 441–470.

Oláh József: A sárospataki és regéci uradalmak ipari üzemei a XIX. század első felében.
=1965. 7. 506–516.

Lencsés Ferenc: Az idénymunkások helyzete az előszállási uradalomban 1940–44.
=1965. 7. 571–587.

Für Lajos: A csákvári uradalom a bérleti gazdálkodás útján (1860–1900).
=1966. 8. 122–146.

Mérey Klára, T. közli: Egy középnemesi uradalom gazdasági felmérése 1839-ben Somogy megyében.
=1966. 8. 332–362.

Bodrog György: A tőkés gazdálkodás kialakulása az előszállási uradalomban.
=1966. 8. 502–546.

A rohonc-szalonaki uradalom és jobbágysága a XVI–XVII. században. (Zimányi Vera kandidátusi disszertációjának vitája.)
=1967. 9. 241–270.

Bácskai Vera: A gyulai uradalom mezővárosai a XVI. században.
=1967. 9. 432–456.

Hetyéssy István: A Nádasdy-uradalom gazdatisztjeinek termelési és elszámolási vitája 1623/24-ben.
=1967. 9. 457–480.

Káldi Gyula: Az árutermelő mezőgazdasági munka gondjai Festetics György környezetében. (Tanácsadóinak nézetei és jószágvezetésének gyakorlata.)
=1968. 10. 118–130.

Gaál László: Uradalmi nádgazdálkodás a Fertőn (1942).
=1969. 11. 496–504.

Mérey Klára, T.: A Somogy megyei Hunyady-uradalom majorsági gazdálkodása a XIX. század első felében.
=1970. 12. 411–469.

Tóth Tibor: A mernyei uradalom gabona-terméseredményei (1833–1857).
=1972. 14. 156–172.

Pintér János: Földbérletek és regálebérletek a vallásalapítványi uradalmak ceglédi gazdasági kerületében a XIX. század utolsó harmadában.
=1973. 15. 469–506.

Bán Péter: A nyugat-dunántúli Batthyány-uradalmak birtokigazgatási rendszere a XVII. század első felében.
=1977. 19. 24–71.

Oláh József: A geszti uradalom XVIII. századi számadásai.
=1978. 20. 153–163.

Kovács Ágnes: Az úrbéres viszony alakulása a Csongrád-vásárhelyi uradalom mezővárosaiban (1722–1848).
=1979. 21. 414–431.

Sándor László: A robotmunka az Esterházyak bujáki uradalmában a XVIII. században.
=1981. 23. 515–531.

urbáriális összeírás
Bersényi Iván közli: Kilenc Bars és Hont megyei birtok korai (XV. századi) urbáriális összeírása.
=1957. 1. 238–240.

urbárium
Fekete Nagy Antal közli: A szenyéri uradalom urbáriuma, 1524.
=1957. 1. 26–36.

Kiss István, N.: A kászonyi udvarház és szőlőgazdaság. (A kászonyi kúria 1664. évi urbáriuma és inventáriuma alapján.)
=1965. 7. 496–505., 1 t.

úrbér
Tálasi István közli: Bereg megyei úrbéri szabályzat, 1781.
=1957. 1. 52–57.

Varga János: Az úrbéres föld mennyiségének változása Bihar megyében az úrbérrendezés és 1836 között.
=1959. 2. 37–63.

Kovács Edit: Az úrbéri kármentesítési kötvények tőzsdei árfolyamának alakulása, 1856–1867.
=1971. 13. 77–85.

Trócsányi Zsolt: Beszámoló „Az úrbéres birtokviszonyok Magyarországon Mária Terézia korában (I. köt. Dunántúl)” c. kötet vitájáról.
=1972. 14. 215–218.

Kovács Ágnes: Az úrbéres viszony alakulása a Csongrád-vásárhelyi uradalom mezővárosaiban (1722–1848).
=1979. 21. 414–431.

úriszék
Szabad György közli: Mezővárosi legelőhasználat úriszéki szabályozása 1836-ban.
=1957. 1. 67–70.
Ort János: Úriszék és majorgazdaság a Vas megyei Alsószelestén 1555–1580.
=1961. 3. 429–456.

USA
IV. nemzetközi gazdaságtörténeti kongresszus. Bloomington, Indiana (USA), 1968. szeptember 9–13.
=1967. 9. 570.

ültetvény
Nagy László: Az ültetvényes gazdálkodás eredményeiről és problémáiról Haiti francia gyarmaton a XVIII. században.
1974. 16. 202–212.

űrmérték
Kiss István, N.: Mérték, állam és társadalom. (A magyar királyság XV–XVI. századi űrmértékeinek kérdéséhez.)
=1975. 17. 273–292.

Mészáros Károly: A marcali szocializált mezőgazdasági üzem („termelőszövetkezet”) gazdálkodása 1919-ben.
=1965. 7. 198–215.

Oláh József: A sárospataki és regéci uradalmak ipari üzemei a XIX. század első felében.
=1965. 7. 506–516.

üzleti könyv
Szakály Ferenc: Balázs deák gyöngyösi kereskedő üzleti könyve. Adalékok a hódoltsági terület kereskedelmi kapcsolatainak történetéhez a XVI. század végén.
=1972. 14. 356–386.

Vác
Vass Előd: A váci török vámnaplók adatai az Alföld felől nyugatra irányuló XVI. századi áruforgalomról.
=1972. 14. 120–155.

vadászat
Kiss István, N.: A paraszti vadászat Magyarországon (XVI–XVIII. század).
=1974. 16. 66–71.

vállalatok
Tóth Tibor: A mezőgazdasági jövedelmezőség és vállalati típusok kérdéséhez az 1930-as években.
=1982. 24. 71–86.

vallásalapítványi uradalmak
Pintér János: Földbérletek és regálebérletek a vallásalapítványi uradalmak ceglédi gazdasági kerületében a XIX. század utolsó harmadában.
=1973. 15. 469–506.

válság
Szuhay Miklós: Termelésfejlesztés és vetésterület-korlátozás mint az 1929–1933-as válságból való kilábalás eszközei.
=1961. 3. 413–428.

Szuhay Miklós: Az állami beavatkozási politika szerepe a mezőgazdasági terményértékesítésben az 1929–33-as gazdasági válság időszakában.
=1962. 4. 157–181.

Horváth Gyula: A kávé expanziója Brazíliában az 1929–33-as gazdasági világválságig.
=1979. 21. 464–487.

Balázs György: A Csongrád megyei kubikusok helyzete és mozgalmai a gazdasági válság utáni években (1933–1939).
=1981. 23. 546–563.

váltógazdálkodás
Belényessy Márta: Néhány szó az erdő- és szántóföldi váltógazdálkodás magyarországi formájáról.
=1957. 1. 183–191.

vámnaplók
Vass Előd: A váci török vámnaplók adatai az Alföld felől nyugatra irányuló XVI. századi áruforgalomról.
=1972. 14. 120–155.

Vancouver
Bak János: Munkaértekezlet a parasztság történetéről a vancouveri egyetemen.
=1976. 18. 551–552.

vándormozgalom
Barta István: Paraszti vándormozgalom a Felvidéken 1834/35-ben.
=1966. 8. 238–271.

Vári
Kiss István, N.: Zsellérfalvak és a földesúri föld paraszti bérlete Bereg megyében. (Kászony és Vári districtus, 1550–1670.)
=1970. 12. 372–380.

városok
Káldy-Nagy Gyula közli: Tolna mezőváros mezőgazdasági termelése a XVI. század derekán a török adójegyzékekben.
=1962. 4. 579–601.

Gecsényi Lajos: Bártfa város hegyaljai szőlőgazdálkodása 1485–1563.
=1966. 8. 470–485.

Eperjessy Géza: Adalékok a mezőgazdaság és a falusi-városi kézműipar kapcsolatához az 1848 előtti Magyarországon.
=1966. 8. 495–501.

Zimányi Vera közli: Sopron város húsellátása 1567-ben, 1570-ben és 1593-ban.
=1969. 11. 435–468.

Gecsényi Lajos: Városi és polgári szőlőbirtokok és borkereskedelem a Hegyalján a XV–XVI. század fordulóján.
=1972. 14. 340–352.

Székely György: Kereskedelem és városi agglomerációk Közép-Európában IV. Károly korában.
=1980. 22. 21–25.

Grickevics, Anatolij: A városi önkormányzat a Litván nagyfejedelemség magánföldesúri városaiban a XVI–XVII. században.
=1980. 22. 30–55.

Surányi Dezső: Bolgárkertészetek Cegléden és hatások a város zöldségtermesztésre.
=1981. 23. 163–187.

Varsány
Tagányi Zoltán: A varsányi [Nógrád-Varsány] agrárproletariátus, mezőgazdasági munkások és gazdák bérezése és munkaszervezete.
=1982. 24. 53–60.
Vas megye
Ort János: Úriszék és majorgazdaság a Vas megyei Alsószelestén 1555–1580.
=1961. 3. 429–456.

Für Lajos: Jegyzetek a Vas megyei tájtermelés-történeti konferenciáról. 1969. november 13–14.
=1970. 12. 522–524.

Vasmegyericse
Pataki János Vidor közli: Vasmegyericsei kárbecslés, 1520.
=1957. 1. 17–26.

Szakács Sándor közli: Adatok az etyeki, sarkadi, felsőszelestei és vasszilvágyi földművesszövetkezetek és táblás csoportok gazdálkodásának kezdeteihez.
=1963. 5. 538–557.

vasútépítés
Pogány Mária: A vasútépítő munkások bérviszonyai és életviszonyai a magyar vasútépítés hőskorában (1846–1873).
=1974. 16. 405–425.

Vasvári Pál
Fábián Istvánné közli: Vasvári Pál javaslata a hadirokkantaknak ígért földosztás megkezdéséről.
=1972. 14. 432–436.

Velence
Zimányi Vera közli: Velence szarvasmarha-importja az 1624–1647-es években.
=1972. 14. 387–397.

Venezuela
Figueroa, Fedrico Brito: Társadalmi osztályok a gyarmati Venezuelában. A venezuelai népesség a XVIII. században és a XIX. század első évtizedeiben.
=1968. 10. 370–381.

vetés
Szuhay Miklós: Termelésfejlesztés és vetésterület-korlátozás mint az 1929–1933-as válságból való kilábalás eszközei.
=1961. 3. 413–428.

Barbarits Lajos: A vetés gépi formáinak elterjedése Magyarországon a jobbágyfelszabadítás után.
=1965. 7. 517–549.

Visonta
Bohony Sándor: Visonta gazdasága és társadalma az 1828-as országos összeírás tükrében.
=1978. 20. 527–539.

vízimalmok
Ila Bálint: A vízimalmok fejlődőképessége a XVII. század végén.
=1964. 6. 415–425.

Bogdán István: Adalék vízimalmaink műszaktörténetéhez.
=1964. 6. 426–436., 1 t.

vízmérnöki munkálatok
Bendefy László: Vízmérnöki munkálatok a Balaton környékén a XVIII–XIX. században.
=1964. 6. 437–452.

vízrendezés
Szabolcs István: Vita a lecsapolások és vízrendezések hatásáról a tiszántúli talajképződési folyamatokra.
=1959. 2. 63–87.

vlach pásztorok
Ila Bálint: A vlach pásztorok tretina-adója.
=1966. 8. 303–312.

vöröshagyma
Halász Péter: A vöröshagyma termelése a bukovinai székelyeknél.
=1973. 15. 507–525.

Wierzbicki Péter
Bodnár Béla közli: Adatok Wierzbicki Péter keszthelyi működéséhez (1820–1826).
=1957. 1. 57–67.

Zákány Péter
Makkai László közli: Zákány Péter mosonmagyaróvári tőzsér bevételi és kiadási naplója 1630–39-ből.
=1957. 1. 247–258.

Zala megye
Simonffy Emil: Adatok a paraszti birtokviszonyok vizsgálatához Zala megyében a jobbágyfelszabadítás után. Kilenc falu történeti statisztikai vizsgálata.
=1968. 10. 131–179.

Zekel, Georgius
Székely György: Dózsa Györgytől Georgius Zekelig.
=1976. 18. 539–543.

Zemplén megye
Péter Katalin, R.: Szabad és dézsmás szőlők Zemplén megyében a XVII. század végén.
=1964. 6. 170–188.

zöldségtermelés
Kósa László: A gyulai zöldségtermelő körzet kialakulása.
=1967. 9. 496–512.

Surányi Dezső: Bolgárkertészetek Cegléden és hatásuk a város zöldségtermesztésére.
=1981. 23. 163–187.

zsellérek
Sándor Pál: Iparos és kereskedő zsellérek Fejér megyében az 1828. évi országos összeírás tükrében.
=1981. 23. 236–240., 1 mell.

zsellérfalvak
Kiss István, N.: Zsellérfalvak és a földesúri föld paraszti bérlete Bereg megyében. (Kászony és Vári districtus, 1550–1670.)
=1970. 12. 372–380.