FELADATOK Forray R. Katalin: Romológia és nevelésszociológia című tanulmányához
1. Tanulmányozza az alább közölt dokumentumrészletet és az utána közölt táblázatot! Vonjon le következtetéseket a cigány népesség iskolázásának szintjéről és a száz év alatt bekövetkezett változásokról! „Az összes népességnek olvasni-írni tudó százaléka a férfiaknál 7-szer, a nőknél meg éppen 10-szer haladja meg a czigányokét. De az írni-olvasni tudó férfiak százaléka a czigányoknál is nagyobb mint a nőké, csakhogy még fokozott arányban. Mert az összes népességben az írni-olvasni tudókból 100 férfira 77 nő esik, a czigányoknál azonban csak 54...” A Magyarországban 1893. január 31-én végrehajtott cigányösszeírás eredményei (A magyarországi cigánykérdés dokumentumokban, szerk.: Mezey Barna, Kossuth Könyvkiadó, Budapest, 1986.) A nyolcadikosokhoz viszonyított bejutási arányok a középfokú oktatásban, 1993
   | A teljes népesség | A roma népesség
   Szakiskola | 6,0 | 9,4
   Szakmunkásképző | 35,5 | 31,2
   Szakközépiskola | 32,0 | 10,0
   Gimnázium | 24,2 | 0,6
   Középiskola együtt | 56,2 | 10,6
   Mindösszesen | 97,7 | 51,2
Forrás: Kemény, 1996. 81.
Egy közvéleménykutató intézet felmérésének adatai alapján készült a diagramm, amely a magyar lakosság zsidókkal és cigányokkal kapcsolatos előítéletes nézeteinek alakulását mutatja. Elemezze a diagramot, és vonjon le következtetéseket! A mellékelt irodalmi szöveg alapján vizsgálja meg az összefüggések valóságtartalmát!

Forrás: www.gallup.com/archivum

„Tanulnod kell, te légy a legjobb” – mondtam neki. Nem engedtem a hegedű közelébe, cigányul nem beszélhetett.

Az általános után gimnáziumba adtam, majd egyetemre került, bölcsészkarra. Gúnyolt érte cigány, paraszt a faluban: „Mit akarsz a fiadtól, meg sem ismer majd, mert cigány vagy!” „Azt akarom úgyis!” – mondtam. – Akkor leszek boldog.” Egyetlen cigányt se ismerjen meg, felejtse el ezt az utcát, hogy volt apja, anyja. (...) Aztán gyérültek a levelei, én meg ritkábban válaszoltam. Az egyikben azt írta, hogy egy kislánnyal jár, szerelmes; ha úgy gondolom, elhozza bemutatni. Hát én nem akartam! Örültem, hogy van mellette valaki, aki végleg segít neki elfelejteni, hogy cigány.”

Forrás: Holdosi József (1987): Cigánymózes. Szépirodalmi, Budapest, 28-30.

3. Elemezze a következő ábrát! A nyilak berajzolásával mutassa be az egyes tényezők közötti ok —> okozati összefüggéseket! Értelmezze a halmozottan hátrányos társadalmi helyzet fogalmát! Érvényes-e ez az összefüggés az Ön lakóhelyén élőkre? Csak a cigány, roma népességre vagy másokra is?

4. Hasonlítsa össze a két táblázat adatait! Állapítson meg összefüggéseket a teljes népesség és a cigány, roma népesség iskolázottságában, az iskolázottság és a foglalkoztatottság között az ország teljes népességében és cigány, roma népességében! Mi lehet az oka annak, hogy egyazon iskolázottság mellett is alacsonyabb a cigányság körében a foglalkoztatottsági arány, mint a roma népességben?

   A foglalkoztatottság és az iskolázottság összefüggése
   az ország teljes népességében

   (Hány százalék foglalkoztatott a különböző
   iskolai végzettségű népességből?)

Foglalkozta- tott | Legmagasabb befejezett iskolai végzettség
Össze- sen | 8 osztálynál kevesebb | 8 osztály | közép, érettségi nélkül, szakmai oklevéllel | közép- iskola érettsé- givel | felső- fokú
| Együtt (%) | 43,4 | 3,1 | 25,1 | 67,3 | 55,4 | 72,4

Férfi (%) 50,3 5,7 28,5 71,7 59,5 72,6 Nő (%) 37,3 1,9 22,6 58,5 52,4 72,1

A foglalkoztatottság és az iskolázottság összefüggése
az ország cigány, roma népességében

(Hány százalék foglalkoztatott a különböző
iskolai végzettségű népességből?)

Foglalkozta- tott | Legmagasabb befejezett iskolai végzettség
Össze- sen | 8 osztálynál kevesebb | 8 osztály | közép, érettségi nélkül, szakmai oklevéllel | közép- iskola érettsé- givel | felső- fokú
| Együtt (%) | 16,7 | 6,4 | 19,0 | 40,2 | 46,0 | 74,7 | Férfi (%) | 22,0 | 9,4 | 23,2 | 44,7 | 48,6 | 73,3 | Nő (%) | 11,3 | 4,3 | 13,8 | 30,4 | 43,2 | 76,3

Forrás: A 2001-es népszámlálás alapján számított adatok

5. Az idézet és a tulajdonságlisták alapján gondolkozzon el azon, hogy Ön vagy a környezete milyen tulajdonságokat tulajdonít a cigányoknak? Megegyezik-e véleménye a gyerekekével? Találkozott-e környezetében rasszizmussal? Ha igen, hogyan határozná meg?

   „Ha egymás mellett látunk egy nagyon sötét bőrű, gyapjas hajú és vastag ajkú embert, meg egy olyat, akinek sápadt a bőre, egyenes vagy hullámos a haja és vékony az ajka, akkor valóban úgy vélhetjük, hogy alapvetően különbözi fizikai felépítésük... Egy vérmintát vizsgáló tudós aligha lenne képes megállapítani, hogy a vér fekete vagy fehér embertől származik-e. (...) A rasszizmus azt jelenti, hogy hamis okfejtéssel öröklött személyiségjegyeket vagy viselkedési jellegzetességeket tulajdonítunk egy bizonyos fizikai külsővel rendelkező embercsoportnak. A rasszista pedig olyasvalaki, aki meggyőződéssel vallja, hogy bizonyos fizikai jegyekkel rendelkező emberek állítólagos felsőbb- vagy alsóbbrendűsége biológiailag magyarázható.”

   Giddens, A. (1995): Szociológia. Osiris, Budapest, 258-259. o.

   Az alábbiakban a 2004-es Országos Általános Iskolai Tanulmányi Verseny cigány népismereti dolgozataiból kigyűjtött sztereotípiákat mutatunk be, amelyek a roma közösségre vonatkoznak.

   Pozitív jellemzők | Negatív jellemzők
   barátságos családszerető érzelemgazdag vidám dolgos erős akaratú tehetséges tanulékony | „mulatós nép” hamar verekszik hangos az utcán veszekedős iszákos (férfiak) kapzsi babonás munkakerülő (férfiak)

   Forrás: Forray R. Katalin (2004): Cigány gyermekek közösségeikről. Iskolakultúra, 8. 130-136.

6. A magyarországi cigányok többsége magyarcigány (romungro), csak magyarul beszél, őseik sok évszázada élnek Magyarországon. Elit csoportjuk a zenészek, muzsikusok, nekik köszönheti a magyar kultúra a „cigányzenét”, magyarnótát. A roma nép magyarul oláhcigány (a Dunántúlon kolompárnak is mondják), ők képezik a leginkább hagyományőrző csoportot, nyelvük a romani (ennek legkiműveltebb nyelvjárása a lovári). Az ún. autentikus cigányzene ma nagyon népszerű, zömmel az ő népzenéjüket tolmácsolják a mai együttesek. A beások többsége a Dunántúlon él, régen famunkával (teknővájás, kanálkészítés, kosárfonás) foglalkoztak. Nyelvük a beás nyelv, önmagukat cigánynak vagy beásnak nevezik. Meséiket, zenéjüket, dalaikat csak néhány évtizede gyűjtik.

   Olvassa el a cigány nyelvekről írott szemelvényt, majd a magyarországi cigányság nyelvi összetételét illusztráló táblázatot! Az Ön lakóhelyén milyen cigány csoportok élnek? Mi jellemző gyermekeik iskolai magatartására és iskolai pályafutására? Ha vannak konfliktusok közöttük, az iskola és családjaik között, mi okozza ezeket?

   „A cigány nyelv (romani) az indoeurópai nyelvcsalád ind ágába tartozó, elsősorban Európában beszélt újind nyelv. Rokonai az India északi részén elterjedt újind nyelvek, pl. a hindi és urdu (hindusztáni), a pandzsabi és mások, valamint még két Örményországban és a Közel-Keleten, nomád csoportok által beszélt nyelv (bósa, ill. zutt, nawari). (...) A nyelv alapszókincse és főbb nyelvtani kategóriái (pl. a nyelvtani nemek őrzése) egyrészt az eredeti újind sémát követik, másrészt a balkáni nyelvekhez való másodlagos közeledést mutatják. Az ind alapállományon kívül a vándorlás útvonalának megfelelően több tucat iráni (pl. perzsa), örmény és görög, valamint délszláv szó került a nyelvbe. Ez a minden nyelvjárásban közös alapszókincs természetesen mindig kiegészül a mindenkori befogadó ország, ill. nép nyelvéből vett nagyszámú átvétellel. (...) A beások archaikus, nyelvújítás előtti románnyelvjárásokat beszélnek. Nyelvüket nem hívják románnak, hanem beásnak vagy cigánynak... Mivel közvetlenül délszláv nyelvi környezetből érkeztek, nyelvükbe számos délszláv elem került.”

   (Tálos Endre (1998): A cigány és a beás nyelv Magyarországon. In: Tanulmányok a cigányság társadalmi helyzete és kultúrája köréből. Szerk: Kovalcsik Katalin, BTF – IFA – MKM, Budapest.

   magyar anyanyelvű | 89,5 %
   beás anyanyelvű | 5,5 %
   | romani anyanyelvű | 4,4 %

beás nyelven tud 11,1 % romani nyelven tud 11,1 %

Forrás: Kemény István (2000): A nyelvcseréről és a roma/cigány gyerekek nyelvi hátrányairól az iskolában. In: Horváth – Landau – Szalai: Cigánynak születni. Új Mandátum Könyvkiadó, Budapest, 313–220.

7. Az alábbi táblázatban az iskola és a család közötti konfliktusok egyik lehetséges oka, az eltérő igények, várakozások vannak szembeállítva. Értelmezze ezeket az állításokat a nevelésszociológia fogalmaival! Fejtse ki egyetértését vagy egyet nem értését az egyes állításokkal! Vizsgálja meg az állításokat saját intézménye szempontjából!

Az iskola céljai és elvárásai (az iskola önképe) | A cigányok értelmezése (hagyományőrző, hátrányos helyzetű) (a cigányok idegenképe)
1. Oktatási és nevelési célok
az iskola működése társadalmi egyetértésen alapul a célok, értékek, normák stb. tekintetében | Az iskola működése a törvényeken és jogszabályokon alapul (kényszerít, büntet, megtorol)

a gyerekek (tanulók) az iskolában az életre készülnek fel a gyerekek „valódi” élete itt és most, és az iskolán kívül zajlik
az iskola az oktatás-nevelés által jobb életesélyeket kínál Az iskola megtanítja az írás, olvasás, számolás tudományát, az alapvető ismereteket
az iskola határozza meg a megtanítandó ismereteket A gyereknek (családnak) joga van ahhoz, hogy meghatározza az elsajátítani kívánt ismereteket
a tanulót az iskola osztályzatokkal minősíti a gyereket az iskola a tanári dicséretekkel és szidásokkal minősíti
az iskola nyelve a művelt társadalom nyelve, amelyet egyformán értünk és beszélünk az iskola nyelvét nem lehet pontosan érteni, de nem is tanítják meg a gyereket rá
2. Az iskolai nevelés
tanítási időben az iskoláé az elsőbbség mindig a családé és a közösségé az elsőbbség
a családnak kötelessége a gyereket felkészülten küldeni iskolába az iskola kötelessége a gyereket úgy felkészíteni, ahogy az iskola kívánja
az iskola nevelési feladatokat vesz át a családtól csak a család és a közösség feladata a gyermeknevelés
3. „Magyar” iskola és cigány család
a tanulók mindig „gyermekek” az iskolában, a tanárhoz való viszonyban a gyermekek csak a prepubertásig igazán gyerekek
az iskolai munka lényegéhez nem tartoznak személyes érzelmek az iskola akkor fogadható el, ha a tanárokat a gyerekekhez személyes, érzelemteli viszonyok fűzik
az iskolában csak a tanár és a tanuló, valamint a tanuló és tanuló között vannak konfliktusok az iskolai konfliktusok lényege, hogy cigányok és gádzsók (fehérek és feketék) között történnek
a szülőknek tanítási időben nincs az iskolában helyük a szülő (család, közösség) kötelessége, hogy a gyereket az iskolában is megvédje
a cigány tanulók motiválatlanok, agresszívek, sőt destruktívak a pedagógusok és az osztálytársak előítéletesek, rasszisták, ellenségesek

Forrás: Forray R. Katalin – Hegedűs T. András (2003): Cigányok, iskola, oktatáspolitika. Oktatáskutató Intézet – Új Mandátum, Budapest

A dokumentum forrása:

Tananyagok a pedagógia szakos alapképzéshez

Szerkesztette: Bárdossy Ildikó – Forray R. Katalin – Kéri Katalin

PTE BTK Neveléstudományi Intézet
HEFOP 3.3.1-P.-2004-09-0134/1.0 jelű projekt
Pécs, 2006. május 31.

Pécsi Tudományegyetem — Bölcsészettudományi Kar — Neveléstudományi Intézet – http://nti.btk.pte.hu/
H-7624 Pécs, Ifjúság u. 6. — Tel: (72) 503-600 / 4555, 4221 – Fax: (72) 213-418 / 4003

Az elektronikus változatot készítette:
Ambrus Attila József
(
)