CURRICULUMOK (Oktatási, képzési, tanulási) folyamattervek vagy programok – olyan értékjelölő, folyamatorientáló dokumentumok, amelyek a tanulási, tanítási folyamat tervezését és leírását hangolják össze a tanulás tervezésében és fejlesztésében érdekeltek között. (Jelentik az oktatástervezés különböző rendszerszintjein – országos, regionális, fenntartói, iskolai, tantárgyi, tanári, tanulói szinten – más-más funkcióval és más-más kidolgozottsági fokon megjelenő dokumentumokat.)
Példák a curriculum fogalmának többszempontú megközelítésére: A curriculum, – nyílt, dinamikus, és társadalmi konszenzuson alapuló cél- és folyamat-modell. (Anweiler, O.: Curriculumforschung im lichte der vergleichenden Erziehungswissenschaft. Bildung und Erziehung, 24. 6./1971. 524-531. Fordítás: Tantervkutatás és összehasonlító neveléstudomány. OPKM D-30547) A curriculum – konkrét oktatástervezés, amelyet precíz formák, összefüggések, teljesíthető tanulási célok alapoznak meg, melynek végrehajtása során a tanulási célok teljesítését ellenőrzik. (Westphalen/Westphalen, K.: Praxisnahe Curriculumentwicklung. In die Curriculumreform am Beispiel Bayerns. Anhang: Der „Curriculare Lehrplan”. 6. neubearb. Aufl. Auer, Donauwörth, München, 1978.) A curriculum – egy jól körülhatárolt tartalmi egységhez rendelhető tanítási folyamatnak teljes és részletes leírását jelenti a céloktól az értékelésig. Taba a curriculum hét komponensét emeli ki: 1) a nevelési célok diagnózisa (a társadalmi igények elemzése); 2) a célok kijelölése; 3) a tartalom kiválasztása; 4) a tartalom organizációja; 5) a tanulási feladatok terve; 6) az alkalmazható módszerek, stratégiák; 7) az értékelés terve. (Báthory Zoltán: Tanulók, iskolák – különbségek. Egy differenciális tanításelmélet vázlata. Tankönyvkiadó, Budapest, 1992; OKKER Kiadó, Budapest, 2000; Taba, H.: Curriculum Development: Theory and Practice. Harcourt, Brace and World, New York, 1962.)

Példák arra, hogyan fogalmazódhatnak meg curriculumként építkező oktatási programok: „A problémacentrikus társadalomismeret képzési programja” (Részletek) A képzés céljai és feladatai A problémacentrikus társadalomismeret (...) néhány társadalmi probléma intenzív és többszempontú feldolgozását célozza meg (...) A tantervben megjelenített kommunikációs képességek fejlesztése, a munkavállalói és munkáltatói, valamint érdekképviseleti szerepekre való felkészítés, a kooperációs, a konfliktustűrési, az elemző és problémamegoldó képesség fejlesztése, csakúgy, mint a piacgazdaságra, a politikai intézményrendszerre és az állampolgári jogokra és kötelezettségekre vonatkozó ismeretek tanítása általános elvárásnak tűnik. (...) Általános követelmények A tanuló legyen képes a mai magyar társadalom egy akut szociális problémájáról, „kényes kérdéséről” (pl. lakáskérdés, válások, cigánykérdés, menekültkérdés, oktatásügy, egészségügy, alkoholizmus, ingázás, munkanélküliség, bűnözés stb.) elemző-érvelő módon véleményt nyilvánítani. (...) Javasolt órafelosztás Témakörönkénti felbontásban, szabadon is felhasználható keretekkel. Javasolt tananyag Szocializációs problémák 1.1. A család funkciói és zavarai Kiindulás: filmekből, irodalmi forrásokból – a család funkciói, a családi szerepek, a nőszerep ellentmondásai, a családi időhiány, a család és a társadalom kapcsolata és szerkezeti analógiái Cél: a családi konfliktusok okainak tudatosítása, megoldási javaslatok, lehetőségek megismerése. Tevékenységek: filmvita, szerepjáték (esti beszélgetés, tanácsadó iroda stb.), időmérleg-készítés, családtörténet-készítés 1.2. Milyen iskolára lenne szükségem? Kiindulás: (...) Cél: (...) Tevékenységek: (...) Függelék 1. Tananyag objektív feltételei (...) A tanulók számára szöveggyűjteményeket, lexikonokat, technikai feltételeket (videotechnika, film, magnetofon, hanganyag) kell biztosítani. 2. A követelmények részletezése: A tanuló – életkorának (17-18év) megfelelően – legyen képes: problémák azonosítására és meghatározására, tudjon elvi megoldási javaslatokat tenni; a szükséges információ lelőhelyének azonosításával az információkat összegyűjteni; értékelni az információt; rendszerezni és elemezni az információt, következtetéseket levonni; hatékonyan résztvenni a csoportmunkában; türelemmel viseltetni más álláspontok iránt, megérteni azok belső érzelmi – gondolati logikáját; (...) 3. A probléma-feldolgozás módszerei (...) 4. A tanulói tevékenység értékelése (A képzési programot összeállította: Beregszászi Marianna)

„Társadalomismeret és tömegkommunikáció középiskolák számára” (Részletek) A képzés céljai és feladatai A program arra az alapelvre épül, amely egységbe kívánja hozni a jelenlegi és a kívánatos társadalmi gyakorlatot az ahhoz kapcsolódó elmélettel, és mindezt úgy szeretné elérni, hogy a tanulók aktív részvételével, példaértékű szituációk elemzésével és lehetséges általánosításával történjen meg. A program céljai a jelen pontosabb megismerése révén általános eligazodási készség kifejlesztése a jövő lokális, nemzeti és globális viszonyrendszerében; alapvető társadalmi, gazdasági, politikai állampolgári ismeretek elsajátítása; konfliktuskezelés és problémamegoldás gyakorlása; (...) Általános követelmények A/ Tanulói ismeretek: A tanuló ... 1. ... rendelkezzen ismeretekkel a társadalmi struktúráról, rétegződésről, ismerje a különböző – történelmileg is meghatározott – társadalmi csoportképző folyamatokat és az így kialakuló státus-csoportokat, a mobilitás fogalmát és annak lehetséges csatornáit és irányait. (...) 11. ... rendelkezzen elemi ismeretekkel a jogi intézményekről, működésükről, a jogügyek intézéséről. (...) B/ Tanulói képességek: A tanuló legyen képes ... 1. ... a problémák azonosítására és meghatározására (...) 6. ... az írott és elektronikus sajtó, valamint más információforrások tudatos (és kritikus) felhasználására a vizsgált probléma elemzésében. A képzés időkerete A javasolt témakörökhöz javasolt időkeretek kapcsolódnak. Javasolt tanulói tevékenységek Konkrét példák, szituációk gyűjtése a környezetből A sajtó folyamatos figyelése, releváns információk gyűjtése Interjúkészítés Filmezés Környezettanulmányok Statisztikák, közvélemény-kutatások elemzése, ill. készítése (...) Döntésjátékok Jogszabályok figyelemmel kísérése és értelmezése (...) Témakörök: – (ajánlás) Az egyes témaköröknél meghatározásra kerülnek a fogalmak, a javasolt témák, ill. feldolgozásuk szempontjai Pl. Témakör: Politikai jellegű problémák Fogalmak: állam, államforma, államtípus, állampolgár, alternatíva, kompromisszum, bürokrácia, technokrácia, demokrácia (közvetlen és képviseleti (...) Javasolt témák és feldolgozásmódok: Az állampolgári engedetlenség (...) vagy Érdekmegjelenítés az országos politikában (...)vagy Munkavállalói konfliktus (munkahelyi színtereken) Fogalmak (...) Konkrét szituáció kiválasztása egy televíziós érdekvédelmi műsorból. Az ellenérdekek és képviselőik megjelenítése. Az érdekvédelmi szervezetek feladatai a munkahelyeken. Függelék: tartalmazza többek között az értékelésre vonatkozó információkat, a tanári felkészülésre vonatkozó javaslatokat. (A képzési programot összeállította: Barna Viktor.)

A fenti két példa illusztrálja azt is, miként érvényesülhet azonos alapstruktúrában építkező curriculumok esetében is az alkotók (s természetesen az alkalmazás során majd a felhasználók) szabadsága. Közös bennük az, hogy a curriculum lényegi összetevőit (komponenseit) tartalmazzák.

A dokumentum forrása:

Tananyagok a pedagógia szakos alapképzéshez

Szerkesztette: Bárdossy Ildikó – Forray R. Katalin – Kéri Katalin

PTE BTK Neveléstudományi Intézet
HEFOP 3.3.1-P.-2004-09-0134/1.0 jelű projekt
Pécs, 2006. május 31.

Pécsi Tudományegyetem — Bölcsészettudományi Kar — Neveléstudományi Intézet – http://nti.btk.pte.hu/
H-7624 Pécs, Ifjúság u. 6. — Tel: (72) 503-600 / 4555, 4221 – Fax: (72) 213-418 / 4003

Az elektronikus változatot készítette:
Ambrus Attila József
(
)