A 
»GLOBUS« 
NYOMDAI 
MŰINTÉZET 
RÉSZVÉNYTÁRSASÁG 
ALAPSZABÁLYAI
1923 JULIUS 12

BUDAPEST, 1923
AZ INTÉZET SAJÁT NYOMÁSA

A társaság célja, cége, székhelye és tartama; 
hirdetményeinek mikénti közzététele.
1. §.
A társaság cége magyarul: „Globus” Nyomdai Műintézet Részvénytársaság, németül: „Globus” Druckerei und Kunstanstalt Aktiengesellschaft. A társaság székhelye: Budapest.

2. §.
A társaság célja: a könyv- és kőnyomdai ipart és mellékágait, valamint a kiadóüzletet folytatni és e szakmába vágó uj vállalatokat a magyar szent korona országai területén, esetleg külföldön is létesíteni.

3. §.
A társaság cégjegyzése akként történik, hogy a társaság írott, nyomtatott vagy előnyomott cime alá két igazgatósági tag, avagy egy igazgatósági tag és egy, az igazgatóság által erre felhatalmazott társasági tisztviselő nevüket sajátkezüleg aláírják.

4. §.
A társaság tartama határozatlan.

5. §.
A társaság hirdetményeit a Budapesten megjelenő hivatalos lapban teszi közzé. Ha a törvény világosan többszörös közzétételt nem kíván, az egyszeres közzététel is elegendő.

6. §.
A társaság alaptőkéje 34 millió korona, mely 170.000 darab egyenként 200 korona névértékű, bemutatóra szóló, teljesen befizetett részvényből áll.
A részvények cimletbeosztása a következő:
1914. julius hó 8.-án kibocsátott részvények:
400 drb. egyenként 1 részvényt tartalmazó címlet 1- 400-ig
60 drb. egyenként 10 részvényt tartalmazó címlet 401-1.000-ig
100 drb. egyenként 25 részvényt tartalmazó címlet 1.001-3.500-ig

1918. május hó 22.-én kibocsátott részvények:
100 drb. egyenként 25 részvényt tartalmazó címlet 3.501-6.000-ig

1920. március hó 9.-én kibocsátott részvények:
960 drb. egyenként 25 részvényt tartalmazó címlet 6.001-30.000-ig

1921. október hó 3.-án kibocsátott részvények:
500 drb. egyenként 1 részvényt tartalmazó címlet 30.001-30.500-ig
1180 drb. egyenként 25 részvényt tartalmazó címlet 30.501-60.000-ig

1922. május hó 20.-án kibocsátott részvények:
1200 drb. egyenként 25 részvényt tartalmazó címlet 60.001-90.000-ig

1922. december hó 4.-én kibocsátott részvények:
2500 drb. egyenként 1 részvényt tartalmazó címlet 90.001- 92.500-ig
1000 drb. egyenként 5 részvényt tartalmazó címlet 92.501- 97.500-ig
1000 drb. egyenként 10 részvényt tartalmazó címlet 97.501-107.500-ig
500 drb. egyenként 25 részvényt tartalmazó címlet 107.501-120.000-ig

1923. május hó 3.-án kibocsátott részvények:
2000 drb. egyenként 25 részvényt tartalmazó címlet 120.001-170.000-ig terjedő számozással.

7. §.
A részvényekre a befizetések a társaság pénztáránál teljesítendők. A teljesített befizetésekről a befizető ideiglenes elismervényt kap, elkésett befizetés után a befizetési határidő utolsó napjától számított 5% késedelmi kamat fizetendő.
Azon részvények számai, melyekre a befizetés a kifizetési határidőig nem teljesíttetett, hivatkozással a befizetés elmulasztásának alapszabályszerü következményeire, kihirdetendők. A befizetést tárgyaló felhivás a hivatalos lap utján háromszor és pedig utoljára a befizetésre kitűzött határidőt legalább 4 héttel megelőzőleg közzéteendő.
Az utolsó kihirdetés megjelenésétől számítandó 30 nap lefolyásával a társaság jogosítva van azokat a részvényeket, melyek után a befizetés nem teljesíttetett, semmisnek nyilvánítani és kimondani, hogy a késedelmes részvényes az aláirásból eredő jogait és a már teljesített befizetést elveszti és ezen megsemmisített részvények helyett ujakat kibocsátani.
Az ezúton befolyt összeg, a felmerült költségek levonása után, a társaság tartalékalapjához csatolandó.

8. §.
A teljes névérték befizetése után az ideiglenes elismervények helyett részvények adatnak ki. Minden egyes részvény évi szelvényekkel van ellátva és folyó sorszám alatt a társasági részvénykönyvbe bevezettetik.

9. §.
Az ideiglenes elismervények, amelyekre a további befizetések a társasági cégjegyzés mellett reávezettetnek, hasonló folyószám alatt állíttatnak ki.
A végleges részvények kibocsátásáig az ideiglenes elismervények birtoka a részvényest illető jogok gyakorlására jogosít és valahányszor az alapszabályokban részvényekről és részvényesekről van szó, azok alatt egyelőre az ideiglenes elismervények és az ideiglenes elismervények birtokosai értendők.

10. §.
A társasági részvények megsemmisítése iránti eljárás, valamint elveszett szelvényutalványok és szelvények értékének kifizetésére kieszközlendő birói meghagyásokra mindazon esetekben, amelyekben ilyen eljárás a törvény szerint megindítható, kizárólag a budapesti törvényszék illetékes.

11. §.
Minden társasági részvény jogot ad birtokosának, hogy a társaság előnyeiben a törvény és alapszabályok értelmében résztvegyen.
Szavazati joggal részvényes csak azon (ideiglenes elismervény) részvény utján élhet, melyet a közgyülés előtt legalább három nappal a társasági pénztárnál Budapesten vagy az igazgatóság által a közgyülési meghivóban megjelölendő más helyen letéteményezett.
A részvényes a letett részvényekről, illetve a bemutatott letéti igazolványokról névre szóló, a szavazatok számát feltüntető térítvényt kap, mely a közgyülésen való részvételre jogosít.
A letett részvényeket térítvény visszaszolgáltatása ellenében kapja vissza a részvényes.

12. §.
Minden darab részvény birtoka egy szavazatra jogosít.
Mások képviseletében a szavazati jog a közgyülésen csak szavazatképes részvényes által gyakorolható.

Közgyülés.
13. §.
A rendes közgyülés évenként egyszer a naptári év első felében az igazgatóság által összehivandó.
Rendkivüli közgyülés egybehivatik, ha az igazgatóság azt szükségesnek tartja, vagy ha a felügyelőbizottság, illetőleg a részvényesek ily rendkivüli közgyülés egybehivását a törvény
értelmében kívánják.
Minden közgyülés Budapesten tartandó meg.
A közgyülés egybehivása a napirend közlése mellett a hivatalos lapban való közzététel által történik; ezen közzétételnek legalább nyolc nappal előbb kell történnie.
Bármely részvényes által – szavazati jogának kimutatása mellett – az igazgatóságnak legkésőbb december 31.-ig bejelentett indítvány a legközelebbi rendes közgyülés tárgysorozatára tűzendő és a hirdetménybe felveendő.

14. §.
A közgyülés határozatának a következő tárgyak tartatnak fenn:
a) az igazgatóság és a felügyelőbizottság megválasztása, elmozdítása és felmentése;
b) a számadások megvizsgálása, a mérleg megállapítása és a nyereség felosztása;
c) az egyesülés más társasággal;
d) oly kartell-szerződések megkötése, melyek minden társasági üzletnek közös haszonra vezetését célozzák;
e) az alaptőke leszállítása vagy felemelése;
f) a társaság feloszlása és a felszámolók kirendelése, végre
g) az alapszabályok módosítása.

15. §.
A közgyülésen az igazgatóság elnöke, akadályoztatása esetén az igazgatóság alelnöke, mindkettő akadályoztatása esetén pedig az igazgatóság által saját kebeléből e célra kiküldött tag elnököl.

16. §.
Érvényes határozathozatalra a közgyülésen a részvények egytized részének kell képviseltnek lennie.

17. §.
A közgyülés határozatképtelensége esetében tizenöt nap alatt szabályszerüleg uj közgyülés hivandó egybe, amelyen a jelenlevők, tekintet nélkül az alaptőkének általuk képviselt hányadára, mindazonáltal azonban csak az első közgyülésre utalt tárgyak felett érvényesen határozhatnak.

18. §.
A közgyülésen a határozatok a beadott szavazatok általános többségével hozatnak. Ha a szavazatok egyenlően oszlanak meg, az elnök szavazata dönt.

19. §.
A közgyülésen minden szavazás rendszerint szavazati jegyek beadásával eszközöltetik, kivéve, ha a jelenlevő részvényesek egyhangulag a közfelkiáltás utján való szavazást kívánják.

20. §.
Minden közgyülésről pontos jegyzőkönyv vezetendő, melyben a jelenlevő részvényesek nevei és az általuk képviselt részvények száma felveendő.
Ezen jegyzőkönyv a közgyülés elnöke, a jegyzőkönyvvezető és az elnök által kijelölt 2 részvényes által hitelesíttetik.
Ezen jegyzőkönyv az igazgatóság által eredetiben vagy hiteles másolatban az illetékes cégbíróságnál haladéktalanul bemutatandó.

Igazgatóság.
21. §.
Az igazgatóság tagjainak száma legalább nyolc és legfeljebb tizennyolc. Az igazgatóság tagjait a közgyülés 3 egymást követő évre választja meg, a 18. és 19. szakaszokban meghatározott módozatok szerint.

22. §.
Az igazgatóság a társaságnak minden ügyét és üzletét intézi, amennyiben azok a közgyülésnek kifejezetten fentartva nincsenek, különben pedig a közgyülés határozatait végrehajtja. Az üzlet közvetlen vezetésével egy vagy több igazgató megbizható, kiknek dijazását az igazgatóság állapítja meg.

23. §.
Az igazgatóság egybegyül, ahányszor azt a vállalat érdeke kivánja és első ülése alkalmával saját köréből szavazattöbbséggel elnököt és esetleg alelnököt választ.
Érvényes határozathozatalhoz megkivántatik, hogy az ülésre valamennyi igazgató meghívassék és a megválasztott igazgatók közül legalább három az ülésen megjelenjen. A határozatok a szavazatok általános többségével hozatnak; ha a szavazatok egyenlően megoszlanak, az elnök szavazata dönt.

24. §.
A társaságot hatóságok és harmadik személyek irányában az igazgatóság képviseli.

25. §.
Az igazgatóság a társasági hivatalnokok egyikét is megbizhatja a cég együttjegyzésével a 3.-ik §. értelmében. A cég-együttjegyzéssel megbizott hivatalnoknak aláirásához a cégvezetésre vonatkozó toldat csatolandó.

Felügyelőbizottság.
26. §.
A felügyelőbizottság 3-6 tagból áll és egy évre választandó.
Uj választás alkalmával a régi tagok ismét megválaszthatók.
A felügyelőbizottság első ülése alkalmával saját kebeléből elnököt választ.

27. §.
A felügyelőbizottság a társasági ügyvezetést minden ágában ellenőrzi, az évi számadásokat, a mérleget és a nyereség felosztását tárgyazó indítványokat megvizsgálni és erről a közgyülésnek jelentést tenni tartozik; ha a társaság érdekében szükségesnek mutatkozik, közgyülést összehivni köteles.

28. §.
A felügyelőbizottság tagjai a közgyülés által évről-évre megállapítandó évi dijazásban részesülnek.

Mérleg és nyeremény.
29. §.
Minden üzletév december 31.-ével végződik és az igazgatóság a társaság összes vagyonáról kellő értékmeghatározás mellett a leltárt elkészíteni, ez alapon a törvény rendeletének megtartása mellett a mérleget felállítani, azt a felügyelőbizottságnak megvizsgálás végett előterjeszteni tartozik.

30. §.
A megvizsgált mérleg a felügyelőbizottság jelentésével együtt a közgyülést legalább 8 nappal megelőzőleg a hivatalos hirlap utján egyszer közzéteendő.
A közgyülésen jóváhagyott mérleg egy eredeti példánya az illetékes cégbiróságnál haladéktalanul bemutatandó.

31. §.
A társaság tiszta nyereségét azon összeg képezi, mely az összes üzleti költségeknek, kiadásoknak leirása, valamint a rendes kereskedelmi üzlet és könyvvezetés szabályai szerint szokásos leírások után az évi zárszámadások szerint fenmarad.
A tiszta nyereségből évenként:
1. 10% az igazgatóság javadalmazására fordítandó.
2. 10% a tartalékalapba teendő.
3. Az ezután fenmaradó nyereség hovafordítása felett a közgyülés szabadon határoz.

A társaság feloszlása.
32. §.
Mihelyt a társaság könyveiből az tünik ki, hogy a társaság alaptőkéjének felét elvesztette, az igazgatóság által azonnal közgyülés hivandó egybe avégből, hogy a részvényesek a társaság további fennállása, vagy feloszlása iránt határozzanak.

33. §.
A társaság felszámolása a fennálló törvény szabályai értelmében történik.

Ezen módosított alapszabályokat a „Globus” Nyomdai Műintézet Részvénytársaság Budapesten, 1923. július 12-én megtartott rendkivüli közgyülése állapította meg.

Dr. Radó Gyula,                                                                             Magyar Pál,
jegyzőkönyvvezető.                                                                              elnöklő.     

Dr. Barta Sándor,
Dr. Garami Pál,
hitelesítők.