A MESSIÁS
AZ ÜDVTÖRTÉNET ÚJSZÖVETSÉGI SZAKASZÁNAK
KEZDETE

Tanmenet és óravázlatok

Írta
Gazdag Gyöngyi M. Gemma SSND

A 8. évfolyam tanmenete
Az újszövetségi üdvtörténet kezdete
Tanmenet (ajánlás)
Tanítási egységek
Évi óraszám: 74 óra (2 óra/hét)

Bevezetés	3 óra
1.	A Messiás születésének és rejtett életének időszaka	9 óra
2.	A Messiás személye, küldetése és tanítása Isten országáról	10 óra
3.	A Messiás közösséget teremtő tevékenysége	10 óra
4.	A messiási csodák mint Isten országának jelei	10 óra
5.	A Messiás megváltó szenvedése, halála és feltámadása	12 óra
6.	A Messiás egyházának születése és kibontakozása Kr. u. 30/33-tól 100-ig	11 óra
Összefoglalás, ismétlés, vizsga	5 óra
Az egyházi év ünnepeihez kapcsolódó aktuális foglalkozások	3 óra
Az év lezárása	1 óra
Ellenőrzés, értékelés
A nyolcadik évfolyamon hat iskolai nagydolgozat megíratása javasolt. Folyamatos legyen az írásbeli és a szóbeli számonkérés az iskolában, többek között: felelet, kisdolgozat, kiselőadás formájában.
Memoriterek
Legalább öt 10-15 soros bibliai szövegrészlet szöveghű felidézése javasolt.
A magasabb évfolyamba lépés feltételei
A tanuló tegyen szert a bibliai szövegek ismeretére. Tudja Szentírás segítségével felidézni a megadott részletek tartalmát, kiemelni a kulcsszavakat és teológiailag is értelmezni a perikopákat. Ügyeljen a műfaji sajátságokra, ismerje a szöveg keletkezésének körülményeit és tartsa szem előtt a szerző szándékát.

Módszerek, tevékenységek	BEVEZETÉS – AZ ÜDVTÖRTÉNET ÚJSZÖVETSÉGI SZAKASZÁNAK KEZDETE (3 óra)	Csoportmunka: az Újszövetség könyveinek csoportosítása
Tanári előadás	Tanári előadás	Teszt-dolgozat	1. A MESSIÁS SZÜLETÉSÉNEK ÉS REJTETT ÉLETÉNEK IDŐSZAKA (9 óra)	Csoportmunka	Teszt-dolgozat
Tanári előadás		Szóelemzés, szövegértelmezés, reflexió
(Sieger Köder Ősanyák c. alkotása)	Szóelemzés, szövegértelmezés, reflexió
(Habdank festménye Mt 1-hez)	Előkészítés: kifejezések szétválogatása
Szóelemzés, szövegértelmezés	
Tartalom		Előkészítés – célok, feladatok
Ismerkedés a tanév témájával – a Messiás
Könyvek, műfajok, nyelvezet	Irodalmi-műfaji áttekintés: evangélium, apostoli levél, apokalipszis	Újszövetségi alapismeretek, műfajok		Történeti áttekintés: Kr. e. 6/4 - Kr. u. 28/29 (Hasmoneusok, Nagy Heródes, a születés éve, források)	Számonkérés a történeti bevezetésből
Gyermekségtörténet, nemzetségtábla, születés-meghirdetés, gyermekkort bemutató epizód, midrás és haggada, előszó	1.1 A Messiás születésének értelmezése Máté evangéliumában	Mt 1, 1-17
Nemzetségtábla	Mt 1, 18-25
Születés-meghirdetés	Mt 2, 1-12; Mt 2, 13-23
Keresztény midrás	
Téma		Bevezetés az év munkájába
Az újszövetségi üdvtörténet	Bevezetés az újszövetségi irodalomba	Számonkérés		A Messiás születésének időszaka a történettudományokban	Számonkérés
Irodalmi-műfaji bevezetés		A nemzetségtábla	Jézus születésének meghirdetése	A bölcsek látogatása
Az egyiptomi menekülés	
Óra			1.		2.		3.			4.		5.			6.		7.		8.	

Módszerek, tevékenységek	1.2 A Messiás születése és gyermekkora Lukács szerint	Szóelemzés előkészítése: ószövetségi minták megkeresése csoportmunkában
Szóelemzés, szövegértelmezés	Szóelemzés, szövegértelmezés, reflexió
(Sieger Köder Jézus születése c. festménye)	Szóelemzés, szövegértelmezés
Közös munka – ismétlőkártyák segítségével	Fogalmazás-dolgozat	2. A MESSIÁS SZEMÉLYE, KÜLDETÉSE ÉS TANÍTÁSA ISTEN ORSZÁGÁRÓL (10 óra)	Csoportmunka	2.1 A Messiás személye	Teszt-dolgozat
Szóelemzés, szövegértelmezés	Csoportmunka – a főbb kifejezések értelmezése (feladatkártyák segítségével)
Szóelemzés, szövegértelmezés	2.2 A Messiás küldetése	Szóelemzés, szövegértelmezés, reflexió
(Siger Köder festménye: „Ma teljesedett be ez az Írás”)	
Tartalom		Lk 1, 26-38
Születés-meghirdetés	Lk 2, 1-7
Midrás, gyermekkort bemutató epizód	Lk 2, 41-52 – gyermekkort bemutató epizód
Tartalom, szóelemzés, szövegértelmezés	A gyermekségtörténetek		Áttekintés: Kr. u. 28/29 - Kr. u. 30/33
(negyedes fejedelmek, Pontius Pilatus, szövetségek közti irodalom, apokrif iratok, qumráni leletek, vallási és politikai csoportosulások)		Számonkérés a bevezetésből
Lk 4, 16-21 – életművet bemutató epizód	Mk 1, 9-11 – értelmező látomás
Jn 1, 19-34 – irodalmi portré		Lk 4, 42-44 – szerkesztői összefoglalás
Mt 5, 17-20 – mondások 	
Téma		Jézus születésének hírüladása	Jézus születése	A tizenkét éves Jézus a templomban
Összefoglalás: a gyermekségtörténetek	Számonkérés		Bevezetés: Palesztina politikai és vallási helyzete a Messiás fellépése idején		Számonkérés
A Messiás	Az Isten Fia
Az Isten Báránya		Isten országának hirdetése
Az ószövetségi törvény beteljesítése	
Óra			9.		10.		11.		12.			13.			14.		15.			16.	

Módszerek, tevékenységek	Az értelmezés előkészítése: bibliodráma
Szóelemzés, szövegértelmezés, reflexió	2.3 A Messiás tanítása Isten országáról	Szóelemzés, szövegértelmezés, reflexió	Szövegértési készség fejlesztése hiányos szöveg kiegészítésével (páros munka)
Szóelemzés, szövegértelmezés	Szóelemzés, szövegértelmezés, reflexió	Egyéni, páros és közös munka – ismétlőkártyák segítségével	Fogalmazás-dolgozat	3. A MESSIÁS KÖZÖSSÉGET TEREMTŐ TEVÉKENYSÉGE (10 óra)	Csoportmunka
„Tanulásút” módszer	3.1 A szoros értelemben vett tanítványi kör	Teszt-dolgozat
Szóelemzés, szövegértelmezés	Szóelemzés, szövegértelmezés, reflexió	3.2 A tág értelemben vett tanítványi kör	Szóelemzés, szövegértelmezés, reflexió
(Siger Köder festménye Mt 14-hez)	
Tartalom	Lk 5, 11-32
Példázat, parabola		Lk 17, 20-21 – párbeszéd
Mt 6, 9-15 – imádság	Mt 5, 1-12
Boldogmondás	Mt 20, 1-16
Példázat, parabola	Szóelemzés, szövegértelmezés; műfaj	A Messiás személye, küldetése és tanítása		Áttekintés: Kr. u. 28/29 - Kr. u. 30/33
főtanács, főpap, papok, leviták, írástudók		Számonkérés a bevezetésből
Mk 3, 13-19 – neveket tartalmazó lista	Mt 16, 13-20 – Összetett műfajú elbeszélés		Lk 10, 1-16
Tanítványi missziót bemutató epizód	
Téma	A szertő Atya alakjának megismertetése		Az ország már jelen van Jézusban
Isten országa mint eljövendő valóság	Az ország a Jézust elfogadó boldog emberek közössége	Az ország a minden embernek felkínált üdvösség	Összefoglalás: a Messiás személye, küldetése és tanítása	Számonkérés		Bevezetés: Izrael vallási közösségének tagolódása Jézus korában		Számonkérés
A tizenkettő kiválasztása	Péter		A hetvenkettő kiválasztása	
Óra		17.			18.		19.		20.		21.		22.			23.			24.		25.			26.	

Módszerek, tevékenységek	Asszociációs előkészítés
Szóelemzés, szövegértelmezés, reflexió	Asszociációs előkészítés
Szóelemzés, szövegértelmezés, reflexió	3.3 A mindenki előtt nyitott messiási közösség	Szóelemzés, szövegértelmezés, reflexió
(Habdank Zakeus c. festménye)	Szóelemzés, szövegértelmezés, reflexió	Szóelemzés előkészítése: a szöveg szokatlan kifejezéseinek összegyűjtése
Szóelemzés, szövegértelmezés, reflexió	Fogalmazás-dolgozat
(csoportbeosztás feladatkártyával)	4. A MESSIÁSI CSODÁK MINT ISTEN ORSZÁGÁNAK JELEI (10 óra)	Asszociációs előkészítés
Csoportmunka	Teszt-dolgozat
Reflexió (kiindulás: egy mai „csoda-történet”)	4.1 Ördögűzések és gyógyítási csodák – a helytállás és a szabadság új lehetősége	Szóelemzés, szövegértelmezés, reflexió	Asszociációs előkészítés
Szóelemzés, szövegértelmezés, reflexió	
Tartalom	Mk 9, 38-41
Katekézis	Lk 9, 23-27
Katekézis		Lk 19, 1-10
Találkozás-elbeszélés	Lk 7, 36-50 – találkozás-elbeszélés	Mt 5, 38-48
Jézusi mondások alapján összeállított beszéd	Tartalom, szómagyarázat, szövegértelmezés, műfajok		Külső és belső oldala; ördögűzés, gyógyítás, ajándékozó- és mentő-csoda, halott-feltámasztás, szabály- és látszólagos csodák	Számonkérés a bevezetésből		Lk 8, 26-39 – ördögűzési csodaelbeszélés	Mk 1, 40-45
Gyógyítási csodaelbeszélés	
Téma	A látszólag kívülállók	Jézus követésének feltétele		Zakeus, a vámos	A bűnös nő	A határtalan messiási szeretet	Számonkérés: a Messiás közösséget teremtő tevékenysége		Bevezetés: a csoda bibliai fogalma, a csoda mint irodalmi műfaj	Számonkérés		A gerázai megszállott	A leprás	
Óra		27.		28.			29.		30.		31.		32.			33.		34.			35.		36.	

Módszerek, tevékenységek	Szövegértési készség fejlesztése hiányos szöveg kiegészítésével (páros munka)
Szóelemzés, szövegértelmezés	4.2 Ajándékozó- és mentő-csodák – Az öröm és a bizalom új lehetősége	Szóelemzés, szövegértelmezés, reflexió
(Siegel Köder festménye Mk 2-höz)	Szóelemzés, szövegértelmezés, reflexió
(Siegel Köder festménye Mk 4-hez)	4.3 Feltámasztási csodák – az új élet lehetősége	Szóelemzés, szövegértelmezés, reflexió	Egyéni, páros és közös munka – ismétlőkártyák segítségével	Fogalmazás-dolgozat	5. A MESSIÁS MEGVÁLTÓ SZENVEDÉSE, HALÁLA ÉS FELTÁMADÁSA (12 óra)	Csoportmunka	Teszt-dolgozat
Tanári előadás, tanórai beszélgetés	5.1 A Messiás szenvedése – A kereszt felé vezető út	Szóelemzés, szövegértelmezés, reflexió	Szövegértési készség fejlesztése hiányos szöveg kiegészítésével (páros munka)
Szóelemzés, szövegértelmezés	
Tartalom	Mk 2, 1-12
Gyógyítási csodaelbeszélés		Mk 6, 34-44
Ajándékozó-csoda	Mk 4, 35-41
Mentő-csoda		Lk 7, 11-17 – halott-feltámasztás	Tartalom, szóelemzés, szövegértelmezés; műfajok	A messiási csodák mint Isten országának jelei		Kr. u. 30/33 (Jézus halálának ideje, a zsidó húsvét és a kovásztalan kenyér ünnepe, utolsó vacsora ideje, Jézus feltámadása)	Számonkérés a történeti háttérből
Szenvedéstörténet, feltámadási jelenés		Jn 10, 22-39 – vitabeszéd	Lk 22, 7-20
Kultikus etiológia	
Téma	A béna		A kenyérszaporítás	Jézus lecsendesíti a tengert		A naimi ifjú	Összefoglalás: a messiási csodák mint Isten országának jelei	Számonkérés		Jézus szenvedése, halála és feltámadása a történelemtudomány fényében	Számonkérés
Irodalmi bevezetés		A végzetes félreértés	Az utolsó vacsora	
Óra		37.			38.		39.			40.		41.		42.			43.		44.			45.		46.	

Módszerek, tevékenységek	5.2  A Messiás halála – Jézus pere és keresztre feszítése	Szóelemzés, szövegértelmezés, reflexió
(Siegel Köder Elítélés c. festménye)	Szóelemzés, szövegértelmezés, reflexió
(Habdank Halálóra c. festménye)	5.3  A Messiás feltámadása – feltámadási jelenések	Szóelemzés, szövegértelmezés, reflexió	Asszociációs előkészítés
Szóelemzés, szövegértelmezés, reflexió	Szóelemzés, szövegértelmezés, reflexió
(Siegel Köder festménye Lk 24-hez)	Szóelemzés, szövegértelmezés, reflexió
(Ernst Barlach szobra: A viszontlátás)	Egyéni, páros és közös munka – ismétlőkártyák segítségével	Fogalmazás-dolgozat
(csoportbeosztás feladatkártyával)	6. A MESSIÁS EGYHÁZÁNAK SZÜLETÉSE ÉS KIBONTAKOZÁSA KR. U. 30/33-TÓL (11 óra)	Csoportmunka	Teszt-dolgozat
Tanári előadás	
Tartalom		Jn 18,28 - 19,16
Szenvedéstörténet	Mt 27, 27-66
Szenvedéstörténet, apokaliptikus irodalom		Mk 16, 1-8 – feltámadási jelenés	Mt 28, 1-10.16-20
Feltámadási jelenés	Lk 24, 13-35
Feltámadási jelenés	Jn 20, 19-29
Feltámadási jelenés	Szóelemzés, szövegértelmezés; műfajok	A Messiás megváltó szenvedése, halála és feltámadása		Kr. u. 30/33-tól 100-ig (az egyház fejlődése, Saul)	Számonkérés a történeti bevezetésből
Elragadtatási elbeszélés, apostoli igehirdetés, meghívási látomás, apokaliptikus látomás	
Téma		A Pilátus előtti kihallgatás	Jézus megfeszítése és halála		Jézus feltámadása Márk szerint	Jézus megjelenései Máté szerint	Jézus megjelenése Lukács szerint	Jézus megjelenései János szerint	Összefoglalás: a Messiás megváltó szenvedése, halála és feltámadása	Számonkérés		Bevezetés: a Messiás egyházának története Kr. u. 30/33-tól 100-ig	Számonkérés
Messiás egyházának történetét bemutató bibliai irodalom 30/33-tól 100-ig	
Óra			47.		48.			49.		50.		51.		52.		53.		54.			55.		56.	

Módszerek, tevékenységek	6.1 A Messiás mennybemenetele és az első pünkösd – az egyház születése	Szóelemzés, szövegértelmezés, reflexió	Szövegértési készség fejlesztése hiányos szöveg kiegészítésével (páros munka)
Szóelemzés, szövegértelmezés	6.2 Az egyház az apostoli korban (Kr. u. 36-tól 65-ig)	Szóelemzés, szövegértelmezés, reflexió
(Siegel Köder Saul leesik a lóról c. festménye)	Asszociációs előkészítés
Szóelemzés, szövegértelmezés, reflexió	Szóelemzés, szövegértelmezés, reflexió
(Siegel Köder Pál ír Korintusba c. alkotása)	6.3 Az apostolok nevében tanító egyház – az egyház a Kr. u. 65-től 100-ig terjedő időszakban	Asszociációs előkészítés
Szóelemzés, szövegértelmezés, reflexió	6.4 A világ és az egyház jövője János jelenéseiben – apokaliptikus látomás az üdvtörténetről	Szóelemzés előkészítése: kifejezések szétválogatása
Szóelemzés, szövegértelmezés, reflexió	Egyéni, páros és közös munka – ismétlőkártyák segítségével	Fogalmazás-dolgozat
(csoportbeosztás feladatkártyával)	
Tartalom		ApCsel 1, 1-11
Elragadtatási elbeszélés	ApCsel 2, 1-36
Kultikus etiológia, Apostoli kérügma		ApCsel 9, 1-19a
Teofánia elemeivel átszőtt meghívási látomás	ApCsel 15, 1-11
Evangéliumi történetírás, irodalmi montázs	1 Kor 12, 12-30
Apostoli levél		1 Tim 2, 1-7
Apostoli levél		Jel 12, 1-18
Apokaliptikus látomás	Szóelemzés, szövegértelmezés; műfajok	A Messiás egyházának születése és kibontakozása Kr. u. 30/33-tól 100-ig	
Téma		A Lélek ígérete és Jézus mennybemenetele	Az első pünkösd		Saul megtérése	Az apostoli zsinat Jeruzsálemben	Az egyház mint Krisztus teste		A megváltás ajándékát közvetítő egyház		Az egyház sorsa	Összefoglalás: a Messiás egyházának születése és kibontakozása Kr. u. 30/33-tól 100-ig	Számonkérés	
Óra			57.		58.			59.		60.		61.			62.			63.		64.		65.	

Módszerek, tevékenységek	ÖSSZEFOGLALÁS, ISMÉTLÉS, VIZSGA (6 óra)	Csoportmunka – ‘tabu’ játékkal (feladatkártyák segítségével)	Csoportmunka – ‘tabu’ játékkal (feladatkártyák készítése)	Csoportmunka – feladatkártyák segítségével	Csoportmunka – feladatkártyák segítségével	Csoportmunka – „vizsgáztatás” feladatkártyák segítségével	Aktuális foglalkozások (3 óra); a tanév lezárása (1 óra)	
Tartalom		A hat történeti bevezetés ismétlése	A hat irodalmi bevezetés, az irodalmi műfajok ismétlése	A Messiás születését és rejtett életét, valamint személyét, küldetését és tanítását bemutató szentírási szövegek ismétlése	A Messiás közösséget teremtő tevékenységét és a messiási csodákat mint Isten országának jeleit bemutató szentírási szövegek ismétlése	A Messiás megváltó szenvedését, halálát és feltámadását, valamint egyházának születését és kezdeti kibontakozását bemutató szentírási szövegek ismétlése		
Téma		Ismétlés – a történeti bevezetések	Ismétlés – irodalmi műfajok	Ismétlés – szövegek I.	Ismétlés – szövegek II.	Ismétlés – szövegek III.		
Óra			66.		67.		68.		69.		70.		

ÓRAVÁZLATOK

BEVEZETÉS

Az üdvtörténet újszövetségi szakaszának kezdete
	1. óra:	Bevezetés – az újszövetségi üdvtörténet
	2. óra:	Bevezetés az újszövetségi irodalmi műfajokba
	3. óra:	Számonkérés – újszövetségi alapismeretek, műfajok

1. óra:	Bevezetés – az újszövetségi üdvtörténet
a)	Az óra felépítése
Témája:	Bevezetés – az üdvtörténet újszövetségi szakaszának kezdete.
Célja:	Az újszövetségi üdvtörténet tanításának előkészítése, bevezetés a tanév anyagába.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Bevezetés – kapcsolódás az ószövetségi ismeretekhez
8’	Tanórai beszélgetés – a téma bevezetése kérdésekkel:
●	Mi a Szentírás? Hány részből áll?
●	Mi az üdvtörténet?
●	Milyennek mutatja az Ószövetség az Istent?
●	Milyennek mutatja az Ószövetség az embert?		
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: Az üdvtörténet újszövetségi szakaszának kezdete.
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép
Az üdvtörténet újszövetségi szakaszának kezdete	

Kidolgozás	Ismerkedés az újszövetségi Bibliával		
a)	Csoportmunka
5-7’	1.	Csoportok kialakítása: 3-4 fős csoportokra osztja az osztályt, pl. ülésrend szerint.
2.	A feladat kijelölése:
Lapozzák végig az Újszövetséget, és csoportosítsák a benne található könyveket korábbi ismereteik alapján (egyéb szempont nincs). Készítsenek róla táblázatot csomagolópapírra, és függesszék ki az osztályban.
3.	A csoportok végrehajtják a feladatot.	

Szentírás
Segédeszközök	
b)	Közös munka
5’	1.	A tanulók körbejárnak az osztályban, megnézik a többiek munkáját, összehasonlítják sajátjukkal.
2.	Közösen értékelik, milyen közös vagy hasonló, milyen eltérő elemeket találtak.	A csoportok táblázatai	
Egy lehetséges tanulói csoportosítás

c)	Tanári előadás
8-10’	3.	A tanár bemutatja és elmagyarázza a hármas műfaji felosztást (evangéliumok, apostoli levelek, apokalipszis) – jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Hármas műfaji felosztás	
Hármas műfaji felosztás

Az ismeretek rendszerezése
10’	Tanári előadás a legfontosabb ismeretekről.
Ezzel párhuzamosan jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 5-6. o.
Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
	Az üdvtörténet az a folyamat, amelyben a Teremtő az ember üdvösségét munkálja: Isten újra és újra megszólítja ésszel megáldott teremtményét, és úgy irányítja a történelmet, hogy az ember eljuthasson a boldog állapotba.

	Az üdvtörténetnek három szakasza van:	–	ószövetségi szakasz
–	újszövetségi szakasz
–	az egyház szakasza

	Az újszövetségi korszakot az újszövetségi Bibliából ismerjük.
	Az újszövetségi könyvek listája (kánonja) a Kr. u. 4. századra alakult ki (pl. Muratori töredék).
	Az újszövetség görög (koiné) nyelven keletkezett.
	Műfajok:	–	evangéliumok
–	apostoli levelek
–	apokalipszis	

Befejezés
2’	Házi feladat:
Megtanulandó: az újszövetségi Szentírással kapcsolatban elhangzott ismeretek (a füzet jegyzete, tk. 5-6. o.).
Következő órán felelés szóban.	
Füzet, tk. 5-6. o.	
b)	Háttéranyagok
Segédeszközök a csoportmunkához
Csomagolópapír; filctoll; BlueTack …
A csoportok számának megfelelően kell előkészíteni.
Táblakép (vetíthető formában)

2. óra:	Bevezetés az újszövetségi irodalmi műfajokba
a)	Az óra felépítése
Témája:	Bevezetés az újszövetségi irodalmi műfajokba: az evangélium, az apostoli levél és az apokalipszis.
Célja:	Az evangélium, az apostoli levél és az apokalipszis műfajának megismerése.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Feleltetés
3’	Egy tanulót feleltet. Kérdés: Bevezetés az újszövetségi Szentírásba.
A feleletet értékelik (tárgyi tudás, szabatos megfogalmazás).		
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: Újszövetségi irodalmi műfajok: az evangélium, az apostoli levél és az apokalipszis.
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép
Újszövetségi irodalmi műfajok
(az evangélium, az apostoli levél és az apokalipszis)	

Ismeretek átadása
20’	Tanári előadás az újszövetségi irodalmi műfajokról (az evangélium, az apostoli levél és az apokalipszis).
Ezzel párhuzamosan jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 6-7. o.
Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Evangélium

	görög ‘jó hír’, ‘örömhír’
	keresztény értelmezése: a Jézus Krisztusban megjelenő üdvösség örömhíre
	műfaját Márk evangélista teremtette meg:
–	a történelmet vallási szempontból értelmezik, jelképeket alkalmaznak
–	a hitet akarják erősíteni; gyakran nem tesznek különbséget a történeti Jézus és a feltámadt Krisztus között
–	szerkezet: perikopák; alapja: szóbeli igehirdetés (kérügma)
–	irodalmi hasonlóságuk miatt Márk, Máté és Lukács evangéliumát szinoptikusoknak is hívjuk

Apostoli levél

	hasonló a mai nyílt vagy magánlevélhez
	szerzője: valamelyik apostol vagy tanítványa
	címzettjei: valamely közösség vagy személy
	tartalmuk: Jézusban elérkezett az üdvösség; ennek erkölcsi következményei
	a levelek egy része hamarabb keletkezett, mint az evangéliumok
Apokalipszis

	görög ‘kinyilatkoztat’, ‘leleplez’, ‘megjelenik’
	jellegzetességei:
–	a beteljesült jövő felől értelmezi a jelent; sémákra osztja az üdvösség történetét
–	a végső idő közeli eljövetelét hirdeti
–	eligazítást ad a szorongatás idején
–	sajátos kifejezőeszközöket használ (látomás, állatok, angyalok, számok)
–	az ember belső világának átalakulását kozmikus katasztrófákkal jelzi	

Ismeretek
megszilárdítása
15’	Ismétlő kérdésekkel megszilárdítja az ismereteket, tisztázza a fogalmakat:
●	Mit jelent az evangélium szó?
●	Mi az evangélium keresztény értelmezése?
●	Ki teremtette meg az evangélium műfaját?
●	Melyek az evangéliumok fő jellegzetességei?
●	Mi az evangéliumok szerzőinek célja?
●	Kik a szinoptikusok?
●	Miről szólnak az apostoli levelek?
●	Kik az apostoli levelek szerzői?
●	Kiknek íródtak az apostoli levelek?
●	Melyik nyelvből származik az apokalipszis szó?
●	Milyen sajátos kifejezőeszközöket használ az apokaliptikus műfaj?
●	Mit fejez ki az apokaliptikus műfaj kozmikus katasztrófák képével?
A tanulók válaszaikhoz használhatnak segédeszközt.	Tk. 6-7. o.

Táblakép, füzet	
Befejezés
2’	Házi feladat:
Megtanulandó: az újszövetségi műfajokkal kapcsolatban elhangzott ismeretek (a füzet jegyzete, tk. 6-7. o.).
Átismétlendő: az első órán tanult ismeretek (a füzet jegyzete, tk. 5-6. o.).
Következő órán írásbeli számonkérés (35’; kérdésekre kell válaszolni, segédeszköz: nincs).	
Füzet, tk. 6-7. o.

Tk. 5-6. o.	
b)	Háttéranyagok
Táblakép (vetíthető formában)

3. óra:	Számonkérés – újszövetségi alapismeretek, műfajok
a)	Az óra felépítése
Témája:	Írásbeli számonkérés az újszövetségi alapismeretekből, műfajokból.
Célja:	Újszövetségi alapismeretek, újszövetségi műfajok írásbeli számonkérése.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Számonkérés			
a)	A számonkérés előkészítése
5’	Tartalmi bevezetés rövid ismétlő kérdésekkel:
●	Mi jellemzi az evangéliumokat?
●	Ki teremti meg az evangélium műfaját?
●	Melyek az apokaliptika legfőbb ismérvei?
●	Kik az apostoli levelek címzettjei?
A tanulók válaszaikhoz használhatják a tankönyvet, füzetet.	Tk. 5-7. o.

Tk., füzet	
b)	A dolgozat bevezetése
3’	1.	Minden segédeszközt (könyv, füzet…) elrakat.
2.	Elmondja a feladatot:
●	Kérdésekre kell válaszolni – röviden, érthetően.
●	Segédeszközt nem lehet használni.
●	Munkaidő: 35’.
3.	Kiosztja a feladatlapokat.	Dolgozatkérdések
Feladatlapok
Értékelőlap	
c)	Dolgozatírás
35+1’	1.	A tanulók munkába kezdenek.
A tanár dolgozatírás közben körbejár, figyel, szükség esetén segít értelmezni a feladatot.
2.	Az idő leteltével beszedi a kész dolgozatokat.		
Befejezés	1’	Házi feladat: nincs.		
b)	Háttéranyagok
Dolgozatkérdések
1.	Mi az üdvtörténet?
2.	Mikorra zárul le az Újszövetség kánonja? Milyen bizonyítékot ismerünk a megszilárdulás folyamatára?
3.	Milyen nyelven keletkezett az Újszövetség?
4.	Mit jelent az evangélium szó?
5.	Ismertesd az evangéliumok legfőbb jellegzetességeit!
6.	Miről szólnak az apostoli levelek?
7.	Mit jelent az apokalipszis szó?
8.	Melyek az apokalipszis műfajának sajátságai?

Feladatlapok
Feladatlapok a diákoknak: dolgozatkérdések a válaszokhoz szükséges hely kihagyásával.
Értékelőlap
	Kérdés	Összpont-szám	Válasz elemei	Pontozás elemei	
1.	Mi az üdvtörténet?	3 pont	folyamat	1 p	
			Isten	1 p	
			az ember üdvét munkálja	1 p	
2.	Mikorra zárul le az Újszövetség kánonja? Milyen bizonyítékot ismerünk a megszilárdulás folyamatára?	2 pont	Kr. u. 4. sz.	1 p	
			Muratori-töredék	1 p	
3.	Milyen nyelven keletkezett az Újszövetség?	1 pont	görög (koiné)	1 p	
4.	Mit jelent az evangélium szó?	1 pont	örömhír	1 p	
5.	Ismertesd az evangéliumok legfőbb jellegzetességeit!	4 pont	vallási szempontból értelmezik a történelmet	1 p	
			cél: a hit ébresztése	1 p	
			perikopákból áll; oka: szóbeli igehirdetésen alapul	1 p	
			szinoptikusok: Mt, Mk, Lk	1 p	
6.	Miről szólnak az apostoli levelek?	2 pont	Jézusban elérkezett az üdvösség	1 p	
			ennek erkölcsi következményei	1 p	
7.	Mit jelent az apokalipszis szó?	1 pont	kinyilatkoztat	1 p	
8.	Melyek az apokalipszis műfajának sajátságai?	4 pont	jövő felől értelmezi a jelent	1 p	
			a végső idő közeli eljövetelét hirdeti	1 p	
			eligazítást ad szorongatott helyzetben	1 p	
			sajátos kifejezőeszközök (pl. látomás, állatok…), kozmikus katasztrófák képe	1 p	

A dolgozat értékelése:
16-18 pont 5; 13-15 pont 4; 10-12 pont 3; 7-9 pont 2; 1-6 pont 1	

1. A Messiás születésének és rejtett életének időszaka

	4. óra:	A Messiás születésének és rejtett életének időszaka – történeti bevezetés
	5. óra:	Számonkérés Jézus születési idejének történeti hátteréből;
a gyermekség-elbeszélések műfaji sajátosságai
	6. óra:	A nemzetségtábla (Mt 1, 1-17)
	7. óra:	Jézus születésének meghirdetése (Mt 1, 18-25)
	8. óra:	A bölcsek látogatása (Mt 2, 1-12); az egyiptomi menekülés (Mt 2, 13-23)
	9. óra:	Jézus születésének hírüladása (Lk 1, 26-38)
	10. óra:	Jézus születése (Lk 2, 1-7)
	11. óra:	A tizenkét éves Jézus a templomban (Lk 2, 41-52); összefoglalás
	12. óra:	Számonkérés a gyermekség-elbeszélésekből

4. óra:	A Messiás születésének és rejtett életének időszaka – történeti bevezetés
a)	Az óra felépítése
Témája:	A Messiás születésének és rejtett életének időszaka – történeti bevezetés.
Célja:	A Messiás születésének és rejtett életének időszaka (Kr. e. 6/4-től Kr. u. 28/29-ig): a kor történeti hátterének bemutatása. Csoportmunka kialakítása.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Bevezetés az óra anyagába és a csoportmunkába
3’	Tanórai beszélgetés: a téma bevezetése kérdésekkel.
●	Ki volt Augustus?
●	Mi jellemzi a rómaiak birodalmát?
●	Milyen korábbi ismereteik vannak a korról?		
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: A Messiás születésének és rejtett életének időszaka – történeti bevezetés.
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép
A Messiás születésének és rejtett életének időszaka – történeti bevezetés	

Bevezetés a csoportmunkába		
a)	Csoportok kialakítása
2’	3-4 fős csoportokra osztja az osztályt.
Csoportfelosztás: pl. kártyákkal (az azonos számot húzók alkotnak egy csoportot), kiszámolással v. ülésrend szerint.
A tanulók kialakítják a csoportokat.	
Ültetőkártyák	
b)	A feladat megadása
3’	1.	Ismerteti a csoportmunka menetét:
●	csoportokban dolgoznak, minden csoport kap egy feladatot;
●	a felkészülési idő 5 perc; a feladat megoldásához a tankönyvet (9-11. o.) használhatják, jegyzetelniük kell;
●	a csoportnak „szónokot” kell választania, aki a felkészülési idő leteltével beszámol az elvégzett feladatról.
2.	Kiadja a feladatokat:
Minden csoport megkapja a sorszámának megfelelő feladatkártyát, amelyen a csoport pontos feladata áll.	

Tk. 9-11. o.

Feladatkártyák
Füzet	
A feladat elvégzése csoportokban
5’	●	A csoportok munkához látnak.
●	A tanár körbejár, segít, ha kell. Bátorít, munkára ösztönöz.
●	Az 5’ letelte előtt jelzi, mennyi idő van még a feladatra.		
Ismeretek prezentálása, jegyzetelés
10-12’	1.	A feladatkártyák sorszáma szerinti rendben a csoportok szónokai a táblához mennek, és ismertetik vázlatukat. Ha egy feladatot több csoport is kapott, képviselőik együtt mennek ki, kiegészítik, pontosítják egymás vázlatát.
2.	A tanár a beszámolók közben jegyzeteli a táblán a fontos adatokat (egyúttal szűri is az elhangzottakat).
3.	A tanulókat is jegyzetelésre szólítja fel.	

Tábla

Füzet	
Táblakép (folytatás)
A Messiás születésének időszaka a történettudományokban

	Palesztina római fennhatóság alá kerül (Szíria provincia részeként): Kr. e. 63, Pompeius
	Hasmoneus dinasztia látszathatalma
	Nagy Heródes (Kr. e. 37-4)
–	mezőgazdasági és kereskedelmi vállalkozások
–	templom átépítése
–	pogány templomok
–	színház, kikötők
–	edomita származású, zsidó vallású
–	népszerűtlen, oka: hatalomvágy, származása
–	halála után fiai kerülnek hatalomra
	Jézus születését Dionysius Exiguus számította ki, tévesen
	Két támpont Jézus születési évének kiszámításához:
–	a Heródes-féle gyermekgyilkosság
–	a Quirinius-féle népszámlálás
	Jézus kb. Kr. e. 6-ban született
	Római és zsidó források:
–	Tacitus (Nero császárról)
–	ifj. Plinius
–	zsidó: Josephus Flavius	

Ismeretek
megszilárdítása
10-12’	Ismétlő kérdésekkel megszilárdítja az ismereteket:
●	Mikor lett Palesztina római provincia?
●	Mi jellemzi Nagy Heródes uralkodását?
●	Milyen két támpont szolgál Jézus születési évének kiszámításához?
●	Milyen pogány és zsidó források bizonyítják Jézus történetiségét?
A tanulók válaszaikhoz használhatnak segédeszközt.	Tk. 9-11. o.

Táblakép, füzet	
Kapcsolódás az előző órához: a dolgozat kiosztása, értékelése
5’	Az előző órán írt dolgozat kiosztása:
Értékeli az osztály munkáját, teljesítményét. Kiosztja a dolgozatokat. Megbeszélik az általános problémákat. A személyes kérdéseket az óra utáni szünetben beszélik meg.	Feladatlapok javítva
Értékelőlap	
Befejezés
2’	Házi feladat:
Megtanulandó: a korszak történeti hátteréről elhangzott ismeretek (a füzet jegyzete, tk. 9-11. o.).
Következő órán írásbeli számonkérés az óra anyagából
(15’; segédeszköz: nincs).	
Füzet, tk. 9-11. o.	
b)	Háttéranyagok
Táblakép (vetíthető formában)

Ültetőkártyák
A kártyákat az osztály létszámának megfelelően kell előkészíteni úgy, hogy egy csoportba 3-4 tanuló kerüljön.
Feladatkártyák
A feladatkártyákat a csoportok számának megfelelően kell előkészíteni.
Lehetőség szerint a 6 feladatnak megfelelően 6 csoport legyen. Minden csoport 1 feladatot kap. Ha több csoport van, 1 feladatot több csoport is megold (ekkor képviselőik együtt állnak az osztály elé, kiegészítik, pontosítják egymás vázlatát). Ha kicsi a létszám, a tanulók kettesével is dolgozhatnak.

Az egyes csoportok feladatai:
1. csoport:	A tk. 9. oldalának utolsó bekezdéséből jegyzeteljétek ki a Kr. e. 1. sz. Palesztinájára vonatkozó történelmi adatokat!
2. csoport:	A tk. 10. oldalának 1. bekezdéséből jegyzeteljétek ki Heródes királyságának jellemzőit!
3. csoport:	A tk. 10. oldalának 2. bekezdéséből jegyzeteljétek ki a Heródes iránti ellenszenv okait!
4. csoport:	A tk. 10. oldalán a 3. bekezdés 1. feléből jegyzeteljétek ki a Jézus születési idejének meghatározásához szükséges adatokat!
5. csoport:	A tk. 10. oldalán a 3. bekezdés 2. feléből jegyzeteljétek ki a Jézus születésére vonatkozó adatokat!
6. csoport:	A tk. 11. oldalának 2. bekezdéséből jegyzeteljétek ki a Jézus történetiségét igazoló főbb forrásokat!

Minta a feladatkártyákra:

1. csoport

A tk. 9. oldalának utolsó bekezdéséből jegyzeteljétek ki a Kr. e. 1. sz. Palesztinájára vonatkozó történelmi adatokat!
Válasszatok egy „szónokot”, aki majd megosztja az osztállyal a tudnivalókat.
Felkészülési idő: 5 perc
Jó munkát!	4. csoport

A tk. 10. oldalán a 3. bekezdés 1. feléből jegyzeteljétek ki a Jézus születési idejének meghatározásához szükséges adatokat!
Válasszatok egy „szónokot”, aki majd megosztja az osztállyal a tudnivalókat.
Felkészülési idő: 5 perc
Jó munkát!	

5. óra:	Számonkérés Jézus születési idejének történeti hátteréből; a gyermekség-elbeszélések műfaji sajátosságai
a)	Az óra felépítése
Témája:	Írásbeli számonkérés Jézus születési idejének történeti hátteréből. A gyermekség-elbeszélések műfaji sajátosságai.
Célja:	A Jézus születési idejének történeti hátteréről tanult ismeretek írásbeli számonkérése. A gyermekség-elbeszélésekhez kapcsolódó irodalmi műfajok (gyermekségtörténet, nemzetségtábla, születés-meghirdetés, gyermekkort bemutató epizód, midrás és haggada, előszó) bevezetése.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Számonkérés			
a)	A számonkérés előkészítése
2-3’	Tartalmi bevezetés rövid ismétlő kérdésekkel:
●	Ki az a római hadvezér, aki Palesztinát római provinciává tette?
●	Ki volt Nagy Heródes?
●	Mikor született Jézus?
●	Ki volt Josephus Flavius?
A tanulók válaszaikhoz használhatják a tankönyvet, füzetet.	Tk. 9-11. o.

Tk., füzet	
b)	A dolgozat bevezetése
2’	1.	Beosztja a csoportokat (A, B), közben mindent (könyv, füzet…) elrakat.
2.	Elmondja a feladatot:
●	Kérdésekre kell válaszolni – röviden, érthetően.
●	Segédeszközt nem lehet használni.
●	Munkaidő: 15’.
3.	Kiosztja a feladatlapokat.	Dolgozatkérdések
(A/B csoport)
Feladatlapok
(A/B csoport)
Értékelőlapok
(A/B csoport)	
c)	Dolgozatírás
15+1’	1.	A tanulók munkába kezdenek.
A tanár dolgozatírás közben körbejár, figyel, szükség esetén segít értelmezni a feladatot.
2.	Az idő leteltével beszedi a kész dolgozatokat.		
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: A gyermekség-elbeszélések – irodalmi bevezetés, műfaji sajátosságok.
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép
A gyermekség-elbeszélések műfaji sajátosságai	

Kidolgozás: ismeretek átadása
20’	Tanári előadás – gyermekségtörténet, nemzetségtábla, születés-meghirdetés, gyermekkort bemutató epizód, midrás és haggada, előszó
Ezzel párhuzamosan jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 11-12. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Gyermekségtörténet
	vallási, üdvtörténeti szempontból mutatja be a Názáreti Jézus születését és gyermekkorát
	keresztény meggyőződés: Jézus már anyja méhében is az a Messiás volt, aki meghalt és feltámadt Isten Fiaként
Nemzetségtábla
	eredetileg egy családhoz való tartozást igazoltak
	az Újszövetségben: annak irodalmi megfogalmazása, hogy Jézusban elérkezett az ígért Dávid-ivadék
	pl. Máté evangéliuma kezdődik így
Születés-meghirdetés
	ószövetségi mintákra épül
	jelzi Jézus üdvtörténeti szerepét
	pl. az angyali üdvözlet Lukács evangéliumában
Gyermekkort bemutató epizód
	a felnőtt Jézus vonásait mutatja be a gyermekkor éveire visszavetítve
	pl. a 12 éves Jézusról szóló leírás Lukácsnál
Midrás és haggada
	zsidó irodalmi műfajok
	midrás: az ószövetségi biblia könyveinek prédikációszerű magyarázata
	haggada: a midrás egyik fajtája; a bibliai kijelentéseket egyszerű nyelven tolmácsolja
Előszó
	evangéliumhoz írt bevezetés
	régi görög drámában: az alaphelyzet ismertetése
	pl. János evangéliumának kezdete (prológus)	

Befejezés
2’	Házi feladat:
Megtanulandó: a gyermekség-elbeszélésekhez kapcsolódó műfajok és jellemzőik (a füzet jegyzete, tk. 11-12. o.).
Következő órán felelés szóban.	
Füzet, tk. 11-12. o.	
b)	Háttéranyagok
Dolgozatkérdések
A csoport
1.	Mikor került Palesztina római fennhatóság alá?
2.	Mi jellemzi Nagy Heródes uralmát? Válaszodban térj ki: az idejére; értékeire; népszerűtlenségére; utódaira.
3.	Mikor született Jézus?
4.	Milyen Biblián kívüli források említik Jézust?

B csoport
1.	Hogyan számíthatjuk ki Jézus születési évét? Válaszodban térj ki a következőkre: Ki számította ki tévesen? Mi a két támpont? Mikor született Jézus?
2.	Melyik hadvezér tette Palesztinát római provinciává?
3.	Milyen Biblián kívüli források említik Jézust?
4.	Mikor uralkodott Nagy Heródes?

Feladatlapok (A és B csoport)
Feladatlapok a diákoknak: dolgozatkérdések a válaszokhoz szükséges hely kihagyásával.
Értékelőlapok
A csoport

	Kérdés	Összpont-szám	Válasz elemei	Pontozás elemei	
1.	Mikor került Palesztina római fennhatóság alá?	1 pont	Kr. e. 63-ban	1 p	
2.	Mi jellemzi Nagy Heródes uralmát? Válaszodban térj ki:	6 pont			
	az idejére;		Kr. e. 37-4	1 p	
	értékeire;		építkezések:	1 p	
				templom, kikötő	1 p	
	népszerűtlenségére;		okai:	hatalomvágy	1 p	
				idumeai származás	1 p	
	utódaira.		halála után fiai kerültek hatalomra	1 p	
3.	Mikor született Jézus?	1 pont	kb. Kr. e. 6-ban	1 p	
4.	Milyen Biblián kívüli források említik Jézust?	3 pont	római:	Tacitus	1 p	
				ifj. Plinius	1 p	
			zsidó:	Josephus Flavius	1 p	

A dolgozat értékelése:
10-11 pont 5; 8-9 pont 4; 6-7 pont 3; 4-5 pont 2; 1-3 pont 1	

B csoport

	Kérdés	Összpont-szám	Válasz elemei	Pontozás elemei	
1.	Hogyan számíthatjuk ki Jézus születési évét?
Válaszodban térj ki a következőkre:	6 pont			
	Ki számította ki tévesen?		Dionysius Exiguus	1 p	
	Mi a két támpont?		1.	Nagy Heródes-féle	1 p	
			gyermekgyilkosság	1 p	
			2.	Quirinius-féle	1 p	
			népszámlálás	1 p	
	Mikor született Jézus?		kb. Kr. e. 6-ban	1 p	
2.	Melyik hadvezér tette Palesztinát római provinciává?	1 pont	Pompeius	1 p	
3.	Milyen Biblián kívüli források említik Jézust?	3 pont	római:	Tacitus	1 p	
				ifj. Plinius	1 p	
			zsidó:	Josephus Flavius	1 p	
4.	Mikor uralkodott Nagy Heródes?	1 pont	Kr. e. 37-4	1 p	

A dolgozat értékelése:
10-11 pont 5; 8-9 pont 4; 6-7 pont 3; 4-5 pont 2; 1-3 pont 1	

Táblakép (vetíthető formában)

6. óra:	A nemzetségtábla (Mt 1, 1-17)
a)	Az óra felépítése
Témája:	A Messiás születésének értelmezése Máté evangéliumában – a nemzetségtábla.
Célja:	A Messiás nemzetségtáblája a Máté-evangéliumban: a Mt 1, 1-17 részletének szóelemzése és szövegértelmezése. Reflektálás családi kötelékeinkre.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Kapcsolódás az előző órához: a dolgozat kiosztása, értékelése
5’	Az előző órán írt dolgozat kiosztása:
Értékeli az osztály munkáját, teljesítményét. Kiosztja a dolgozatokat. Megbeszélik az általános problémákat. A személyes kérdéseket az óra utáni szünetben beszélik meg.	Feladatlapok javítva
Értékelőlapok (A/B csoport)	
Feleltetés
3’	Egy tanulót feleltet. Kérdés: Irodalmi műfajok a gyermekség-elbeszélésekben.
A feleletet értékelik (tárgyi tudás, szabatos megfogalmazás).		
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: A Messiás születésének értelmezése Máté evangéliumában: a nemzetségtábla (Mt 1, 1-17).
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép
A nemzetségtábla (Mt 1, 1-17)	

Prezentálás			
a)	Csöndes találkozás a szöveggel	2’	Kikeresteti a Szentírásból és elolvastatja a tanulókkal magukban a Mt 1, 1-17 szövegét.	Szentírás	
b)	Hangos felolvasás
2’	Önként jelentkező tanulóval felolvastatja a szöveget.	Szentírás	
Feldolgozás			
a)	A szöveg tartalmának felidézése	2’	Elmondatja a szöveg tartalmát.
A tanulók a tartalom felidézéséhez használhatják a Szentírást.	
Szentírás	
b)	Szóelemzés
5-6’	Kiemelteti a legfőbb kifejezéseket, elmondja magyarázatukat.
Ezzel párhuzamosan jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 13-14. o.
Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Szóelemzés

	Jézus: héber ‘Jehosua’; a név jelentése: ‘Jahve megszabadít’
	Krisztus: a Messiás
	Dávid: a Nátán-jövendölés szerint a Messiás Dávid utóda
	Támár, Ráháb, Rút, Uriás felesége: nők, nem izraeliták, többségük bűnös; szerepeltetésük kifejezi: az üdvösség Isten ajándéka
	József: ‘adjon az Isten’; Jézus nevelőapja
	Mária: ‘úrnő’; Jézus anyja
	tizennégy nemzedék: szent szám – Jézusban beteljesedett a Dávidnak tett ígéret	

c)	Értelmezés
6-8’	1.	Sieger Köder Ősanyák c. alkotásához és a szentírási szöveghez kapcsolódó kérdések segítségével megfogalmaztatja a szöveg mondanivalóját:
●	Mit ábrázol az üvegablak?
●	Milyen személyeket tudunk azonosítani?
●	Mit illusztrál a festő?
●	Mi lehet a szöveg szerzőjének üzenete?
●	Mit bizonyít a családfa Jézusról?
2.	Összefoglalja az elhangzottakat.
3.	Rögzítik az értelmezést: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 18. o.
Sieger Köder alkotása

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Értelmezés

Az evangélista a családfával azt a meggyőződését fejezi ki, hogy az isteni ígéretek – nem vérségi jogon, hanem Isten szabad választása alapján – abban a Jézusban váltak valóra, aki Heródes király idejében született.	

Aktualizálás
6-8’	Tanórai beszélgetés – aktualizálás kérdések segítségével:
●	Milyen családi kapcsolataink segítenek minket fejlődésünkben?
●	Miben támogatnak minket a családi „legendák”?	Tk. 20. o.	
Befejezés
2’	Házi feladat:
Megtanulandó: Szentírással elemezni a Mt 1, 1-17 szövegét (a füzet jegyzete, tk. 13-14.18.20. o.).
Következő órán felelés szóban.	
Füzet, tk. 13-20. o.	

(részlet)

b)	Háttéranyagok
Táblakép (vetíthető formában)
Sieger Köder alkotása: Ősanyák (üvegablak)

7. óra:	Jézus születésének meghirdetése (Mt 1, 18-25)
a)	Az óra felépítése
Témája:	A Messiás születésének értelmezése Máté evangéliumában – Jézus születésének meghirdetése.
Célja:	Jézus születésének meghirdetése a Máté-evangéliumban: a Mt 1, 18-25 részletének szóelemzése és szövegértelmezése. Reflektálás a ‘velünk lévő Isten’-re.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Feleltetés
3’	Egy tanulót feleltet. Kérdés: A nemzetségtábla: a Mt 1, 1-17 részletének rövid tartalma, legfontosabb szavainak elemzése és összefoglaló értelmezése a szentírási szöveg segítségével.
A feleletet értékelik (tárgyi tudás, szabatos megfogalmazás, aktualizálás).	Szentírás	
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: A Messiás születésének értelmezése Máté evangéliumában: Jézus születésének meghirdetése (Mt 1, 18-25).
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép
Jézus születésének meghirdetése (Mt 1, 18-25)	

Prezentálás			
a)	Csöndes találkozás a szöveggel
2’	Kikeresteti a Szentírásból és elolvastatja a tanulókkal magukban a Mt 1, 18-25 szövegét.	Szentírás	
b)	Hangos felolvasás
2’	Önként jelentkező tanulóval felolvastatja a szöveget.	Szentírás	
Feldolgozás			
a)	A szöveg tartalmának felidézése
2’	Elmondatja a szöveg tartalmát.
A tanulók a tartalom felidézéséhez használhatják a Szentírást.	
Szentírás	
b)	Szóelemzés
6-8’	Kiemelteti a legfőbb kifejezéseket, elmondja magyarázatukat.
Ezzel párhuzamosan jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 15. o.
Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Szóelemzés

	eljegyezve: a zsidó törvényeknek megfelelően
	fogant a Szentlélektől: Isten közreműködése
	igaz ember: istenfélő ember
	Úr angyala: az isteni üzenet tolmácsa
	álmában: kinyilatkoztatás
	ő szabadítja meg: Jézus megváltói küldetése
	szűz: az Iz 7,14 idézete; a szív tisztaságát, az Isten iránti hűséget fejezi ki	

c)	Értelmezés
10-12’	1.	Kérdések segítségével megfogalmaztatja a szöveg mondanivalóját:
●	Mi lehet a szerző üzenete?
●	Mit vall az izajási szöveg alapján Jézusról?
2.	Összefoglalja az elhangzottakat.
3.	Rögzítik az értelmezést: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 18-19. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Értelmezés

A szöveg azt a keresztény felfogást tükrözi, hogy Jézus az a gyermek, akiről Izajás jövendölt. Ő valóban Emmánuel, a ‘velünk lévő Isten’.	

Aktualizálás
10’	Tanórai beszélgetés – aktualizálás kérdések és Habdank festménye segítségével:
●	Ki felé fordul Jézus a képen? Mit jelent ez a mozdulat?
●	Miben fedezhetjük fe, hogy ‘Velünk az Isten’?	Tk. 20. o.
Habdank festménye	
Befejezés
2’	Házi feladat:
Megtanulandó: Szentírással elemezni a Mt 1, 18-25 szövegét (a füzet jegyzete, tk. 14-15.18-20. o.).
Következő órán felelés szóban.	
Füzet, tk. 14-20. o.	
b)	Háttéranyagok
Táblakép (vetíthető formában)

Habdank festménye: „Fény a sötétségben”

8. óra:	A bölcsek látogatása (Mt 2, 1-12); az egyiptomi menekülés (Mt 2, 13-23)
a)	Az óra felépítése
Témája:	A Messiás születésének értelmezése Máté evangéliumában – a bölcsek látogatása és az egyiptomi menekülés.
Célja:	A bölcsek látogatása és az egyiptomi menekülés a Máté-evangéliumban: a Mt 2, 1-12 és Mt 13-23 részleteinek szóelemzése és szövegértelmezése. A szövegértési készség fejlesztése.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Feleltetés
3’	Egy tanulót feleltet. Kérdés: Jézus születésének meghirdetése Máténál: a Mt 1, 18-25 részletének rövid tartalma, legfontosabb szavainak elemzése és összefoglaló értelmezése a szentírási szöveg segítségével.
A feleletet értékelik (tárgyi tudás, szabatos megfogalmazás, aktualizálás).	Szentírás	
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: A Messiás születésének értelmezése Máté evangéliumában: a bölcsek látogatása és az egyiptomi menekülés (Mt 2, 1-12 és 2, 13-23).
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép
A bölcsek látogatása és az egyiptomi menekülés
(Mt 2, 1-12 és 2, 13-23)	

A szóelemzés előkészítése
8’	Páros, majd közös munka: a két szöveg legfontosabb kifejezéseinek azonosítása.
1.	A tanulópárok kis cédulákon megkapják a két szöveg legfontosabb kifejezéseit összekeverve. Feladatuk:
●	válogassák szét a cédulákat aszerint, melyik szó melyik szöveghez tartozik (a szentírási szöveg használata nélkül);
●	ellenőrizzék a szentírási szövegek segítségével, helyes-e a megoldásuk.
2.	Közös ellenőrzés: a megoldást felolvastatja egy tanulópárral (a többiek figyelnek), vagy kivetíti.	

Cédulák borítékban

Szentírás

Megoldás
	
Prezentálás			
Hangos felolvasás
2’	Önként jelentkező tanulókkal felolvastatja a szövegeket dramatizálva (narrátor 1, bölcsek, Heródes, narrátor 2, angyal).	Szentírás	
Feldolgozás			
a)	Szóelemzés
10-12’	Kiemelteti a legfőbb kifejezéseket, elmondja magyarázatukat.
Ezzel párhuzamosan jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 16-18. o.
Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
A bölcsek látogatása (Mt 2, 1-12)
Szóelemzés

	bölcsek: Máté csillagjósokra gondol
	csillag: a Szám 24,17 messiási jövendölése alapján jelzi: Jézus a várt Messiás
	Betlehem: a jövendölések (pl. Mik 5, 1.3) szerint a Messiás szülőhelye
	aranyat, tömjént és mirhát: az ajándékok a Messiás királyi voltát jelzik

Az egyiptomi menekülés (2, 13-23)
Szóelemzés

	Egyiptom: korábban is sokszor volt menedékhely
	megölette az összes fiúgyermeket: a szerző egy midrás alapján Jézus gyermekkorára vetíti vissza az üldöztetést, amit a felnőtt Jézusnak kellett elszenvednie
	meghaltak: a többes szám alapján párhuzam Mózes történetével (Kiv 4,19)	

b)	Értelmezés
10-12’	1.	Kérdések segítségével megfogalmaztatja a szöveg mondanivalóját:
●	Mi lehet a szerző üzenete?
●	Mi lehet a két szöveg műfaja?
●	Mit vall a két szöveg Jézusról?
2.	Összefoglalja az elhangzottakat.
3.	Rögzítik az értelmezést: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 19-20. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
A bölcsek látogatása (Mt 2, 1-12)
Értelmezés

A szöveg keresztény midrás. A szerző Jézus gyerekkorára vetíti vissza a feltámadása utáni meggyőződést, hogy ő a Messiás, és a tapasztalatot, hogy a pogányok közül is sokan keresztény hitre tértek.

Az egyiptomi menekülés (2, 13-23)
Értelmezés

Szintén keresztény midrás. Mózes és Jézus párhuzamba állításával hirdeti, hogy a gyermek Messiás a születése pillanatától fogva azonos azzal a Jézussal, aki új Mózesként a bűn fogságából szabadította meg a népet. Egyiptom a bűn szolgaságát, a hazatérés a megszabadulást jelképezi. A gyermekgyilkosság arra az üldöztetésre utal, amelyet Jézusnak és követőinek kellett elszenvedniük.	

Befejezés
2’	Házi feladat:
Megtanulandó: Szentírással elemezni a Mt 2, 1-12 és a Mt 2, 13-23 szövegét (a füzet jegyzete, tk. 15-20. o.).
Következő órán felelés szóban.	
Füzet, tk. 15-20. o.	
b)	Háttéranyagok
Táblakép (vetíthető formában)
A Mt 2, 1-12 és a Mt 2, 13-23 legfontosabb kifejezéseinek azonosítása
Cédulák borítékban
A tanulópároknak megfelelő számban kell előkészíteni.

Megoldás:
Mt 2, 1-12	Mt 2, 13-23	
	Heródes király		menekülj Egyiptomba	
	bölcsek		amit a próféta által mondott	
	láttuk csillagát		megölette	
	a nép minden … írástudóját		az összes fiúgyermeket	
	a júdeai Betlehemben		hang hallatszik Rámában	
	örvendeni kezdtek		az Úr angyala	
	hódoltak neki		félt odamenni	
	aranyat…		álmában	
	más úton tértek vissza		Názáretnek nevezett városban	

9. óra:	Jézus születésének hírüladása (Lk 1, 26-38)
a)	Az óra felépítése
Témája:	A Messiás születése és gyermekkora Lukács szerint – Jézus születésének hírüladása.
Célja:	Jézus születésének hírüladása a Lukács-evangéliumban: a Lk 1, 26-38 részletének szóelemzése és szövegértelmezése. Ószövetségi minták megkeresése. Csoportmunka kialakítása.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Feleltetés
3’ + 3’	Két tanulót feleltet. Kérdések:
1. felelő:	A bölcsek látogatása (Mt 2, 1-12)
2. felelő:	Az egyiptomi menekülés (2, 13-23)
A részlet rövid tartalma, legfontosabb szavainak elemzése és összefoglaló értelmezése a szentírási szöveg segítségével.
A feleleteket értékelik (tárgyi tudás, szabatos megfogalmazás, aktualizálás).	Szentírás	
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: A Messiás születése és gyermekkora Lukács szerint – Jézus születésének hírüladása (Lk 1, 26-38 ).
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép
Jézus születésének hírüladása
(Lk 1, 26-38 )	

Prezentálás			
a)	Csöndes találkozás a szöveggel
2’	Kikeresteti a Szentírásból és elolvastatja a tanulókkal magukban a Lk 1, 26-38 szövegét.	Szentírás	
b)	Hangos felolvasás
2’	Önként jelentkező tanulókkal felolvastatja a szöveget dramatizálva (narrátor, angyal, Mária).	Szentírás	
Feldolgozás			
a)	A szóelemzés előkészítése
6-8’	Ó- és újszövetségi minták megismerése csoport-, majd közös munka keretében		
	1.	Gyors csoportalakítás (3-4 fős csoportok) ülésrend szerint.		
	2.	Feladatkártyákat oszt, ezek segítségével elolvastatja az ó- és újszövetségi mintákat és kikeresteti, melyik szövegrész alapját képezhetik (a felkészülési idő 3’; a feladatról a csoport egyik tagja számol majd be).	Feladatkártyák
Szentírás	
	3.	Rendre szólítja a csoportokat: a szónok elmondja a kapott kérdést és rá a választ. A tanár szükség esetén pontosítja, kiegészíti mindazt, amit a tanuló megfogalmaz.	Megoldás

b)	Szóelemzés
8-10’	Kiemelteti a legfontosabb kifejezéseket, megbeszélik magyarázatukat.
Ezzel párhuzamosan jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 21-22. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
ósz-i/újsz-i minta	Szóelemzés	
Dán 9, 24-27		a hatodik hónapban: számszimbolika, mely Keresztelő János és Jézus kapcsolatára utal	
		Gábriel angyalt: alakja jelzi, hogy az esemény Isten kinyilatkoztatása	
Ef 5,27; Kol 1,22		szűzhöz: a szó vallási értelmezésén van a hangsúly; Mária Isten Fiának anyja	
2 Sám 7,12		József: a Messiás Dávid házából való	
Szof 3, 14-17		üdvözlégy…: prófétai szavak	
Ter 17, 19; Iz 7, 14		fogansz és fiút szülsz: az Úr jelenléte Mária életében	
Zsolt 2,7; Bölcs 18,13		a Magasságbeli Fia: bensőséges kapcsolat Istennel	
2 Sám 7,12		Dávidnak trónját: a Messiás Dávid házából származik	
Ter 1,2; 1 Kir 8, 10-11		Szentlélek: (ósz-i minták: Isten teremtő és megszentelő jelenléte) Isten különleges módon gyakorolja teremtő hatalmát	
		legyen: Mária a hívő ember ősmintája, aki bizalommal fogadja
Isten akaratát	

c)	Értelmezés
10’	1.	Kérdések segítségével megfogalmaztatja a szöveg mondanivalóját:
●	Mi a szöveg műfaja?
●	Mi lehet a szerző üzenete?
●	Mit vall a szöveg Máriáról?
2.	Összefoglalja az elhangzottakat.
3.	Rögzítik az értelmezést: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 27. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Értelmezés

A születés-hírüladás ószövetségi mintákat követ, szerzője a feltámadás fényében értelmezi a Messiás személyét és küldetését. Eközben Jézus anyjának alakját is körülveszi a feltámadt Krisztus dicsőségével.	

Befejezés
2’	Házi feladat:
Megtanulandó: Szentírással elemezni a Lk 1, 26-38 szövegét (a füzet jegyzete, tk. 21-22.27. o.).
Következő órán felelés szóban.	
Füzet
Tk. 21-22.27. o.	
b)	Háttéranyagok
Táblakép (vetíthető formában)
Feladatkártyák
A feladatkártyákat a csoportok számának megfelelően kell előkészíteni. Egy csoportba 3-4 tanuló kerül. Ha több csoport van, további szentírási helyeket lehet velük feldolgoztatni (vö. tk. 21-22. o.).

Az egyes csoportok feladatai:
1. csoport:	Keressétek ki és olvassátok el a Dán 9, 24-27 szövegét: próbáljátok megtalálni a Lk 1, 26-38-ban azt a helyet, amelyben a szerző mintaként használhatta ezt az ószövetségi részletet!
2. csoport:	Keressétek ki és olvassátok el az Ef 5,27 és a Kol 1,22 szövegét: próbáljátok megtalálni a Lk 1, 26-38-ban azt a helyet, amelyben a szerző mintaként használhatta ezeket a részleteket!
3. csoport:	Keressétek ki és olvassátok el a 2 Sám 7,12 szövegét: próbáljátok megtalálni a Lk 1, 26-38-ban azokat a helyeket, amelyekben a szerző mintaként használhatta ezt az ószövetségi részletet!
4. csoport:	Keressétek ki és olvassátok el a Szof 3, 14-17, a Ter 17, 19 és az Iz 7, 14 szövegét, és próbáljátok megtalálni a Lk 1, 26-38-ban azokat a helyeket, amelyekben a szerző mintaként használhatta ezeket az ószövetségi részleteket!
5. csoport:	Keressétek ki és olvassátok el a Zsolt 2,7 és a Bölcs 18,13 szövegét: próbáljátok megtalálni a Lk 1, 26-38-ban azt a helyet, amelyben a szerző mintaként használhatta ezeket az ószövetségi részleteket!
6. csoport:	Keressétek ki és olvassátok el a Ter 1,2 és az 1 Kir 8, 10-11 szövegét: próbáljátok megtalálni a Lk 1, 26-38-ban azt a helyet, amelyben a szerző mintaként használhatta ezeket az ószövetségi részleteket!

Minta a feladatkártyákra:

1. csoport

Keressétek ki és olvassátok el a Dán 9, 24-27 szövegét: próbáljátok megtalálni a Lk 1, 26-38-ban azt a helyet, amelyben a szerző mintaként használhatta ezt az ószövetségi részletet!
Válasszatok egy „szónokot”, aki majd megosztja az osztállyal a tudnivalókat.
Felkészülési idő: 3 perc
Jó munkát!	2. csoport

Keressétek ki és olvassátok el az Ef 5,27 és a Kol 1,22 szövegét: próbáljátok megtalálni a Lk 1, 26-38-ban azt a helyet, amelyben a szerző mintaként használhatta ezeket a részleteket!
Válasszatok egy „szónokot”, aki majd megosztja az osztállyal a tudnivalókat.
Felkészülési idő: 3 perc
Jó munkát!	

10. óra:	Jézus születése (Lk 2, 1-7)
a)	Az óra felépítése
Témája:	A Messiás születése és gyermekkora Lukács szerint – Jézus születése.
Célja:	Jézus születése a Lukács-evangéliumban: a Lk 2, 1-7 részletének szóelemzése és szövegértelmezése. Reflektálás saját igenjeinkre.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Feleltetés
3’	Egy tanulót feleltet. Kérdés: Jézus születésének hírüladása:
a Lk 1, 26-38 részletének rövid tartalma, legfontosabb szavainak elemzése és összefoglaló értelmezése a szentírási szöveg segítségével.
A feleletet értékelik (tárgyi tudás, szabatos megfogalmazás, aktualizálás).	Szentírás	
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: A Messiás születése és gyermekkora Lukács szerint – Jézus születése (Lk 2, 1-7).
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép
Jézus születése (Lk 2, 1-7)	

Prezentálás			
a)	Csöndes találkozás a szöveggel	2’	Kikeresteti a Szentírásból és elolvastatja a tanulókkal magukban a Lk 2, 1-7 szövegét.	Szentírás	
b)	Hangos felolvasás
2’	Önként jelentkező tanulóval felolvastatja a szöveget.	Szentírás	
Feldolgozás			
a)	A szöveg tartalmának felidézése
2’	Elmondatja a szöveg tartalmát.
A tanulók a tartalom felidézéséhez használhatják a Szentírást.	
Szentírás	
b)	Szóelemzés
5-8’	Kiemelteti a legfontosabb kifejezéseket, megbeszélik magyarázatukat.
Ezzel párhuzamosan jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 23. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Szóelemzés

	írassék össze: történelmi keret
	a maga városában: Jézus betlehemi születésére utal – költői megfogalmazás
	elsőszülött: a gyermek Istennek szentelt személy
	jászol: palesztinai házban a vesszőkosár; valószínűleg utalás Dávid pásztor voltára
	szállás: a ház egyik helyisége, szükség esetén vendégszoba	

c)	Értelmezés
10’	1.	Kérdések segítségével megfogalmaztatja a szöveg mondanivalóját:
●	Mit vall a szöveg Jézusról?
2.	Összefoglalja az elhangzottakat.
3.	Rögzítik az értelmezést: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 27. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Értelmezés

A részlet keresztény midrás vagy gyermekkort bemutató epizód. Hangsúlyozza, hogy Jézus szegényes körülmények között született, de kiemeli, hogy az újszülött azonos a Messiással.
A szöveget a népi olvasat „kiszínezte”.	

Aktualizálás
10’	Tanórai beszélgetés – aktualizálás kérdések és Sieger Köder festménye segítségével:
●	Milyennek látjuk Máriát?
●	Mely elemek mutatnak a képen arra, hogy a Jézus gyermekkorát ábrázoló festményen/szövegben jelen vannak a felnőtt Jézus szenvedései?
(INRI a bölcsőben, sötét, 5 rózsa=5 sebhely, kereszt-deszkák, alvó ember stb.)
●	Mire mondott igent Mária? Mire mondott igent Jézus?
●	Mi mire mondunk igent?	Tk. 28. o.
Sieger Köder festménye	
Befejezés
2’	Házi feladat:
Megtanulandó: Szentírással elemezni a Lk 2, 1-7 szövegét
(a füzet jegyzete, tk. 22-23.27-28. o.).
Memoriter: a Lk 2, 1-7 szövege.
Következő órán felelés szóban.	
Füzet, tk. 22-28. o.

Memoriter	

b)	Háttéranyagok
Táblakép (vetíthető formában)
Sieger Köder festménye: Jézus születése

11. óra:	A tizenkét éves Jézus a templomban (Lk 2, 41-52); összefoglalás
a)	Az óra felépítése
Témája:	A Messiás születése és gyermekkora Lukács szerint – a tizenkét éves Jézus a templomban.
Célja:	A tizenkét éves Jézus a templomban: a Lk 2, 41-52 részletének szóelemzése és szövegértelmezése. Összefoglalás, felkészülés a dolgozatra.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Feleltetés
3’	Egy tanulót feleltet. Kérdés: Jézus születése: a Lk 1, 1-7 részletének szövege (memoriter); rövid tartalma, legfontosabb szavainak elemzése és összefoglaló értelmezése a szentírási szöveg segítségével. 
A feleletet értékelik (tárgyi tudás, szabatos megfogalmazás, aktualizálás).	Szentírás
(kivéve a memoriterhez)	
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: A tizenkét éves Jézus a templomban (Lk 2, 41-52).
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép
A tizenkét éves Jézus a templomban (Lk 2, 41-52)	

Prezentálás			
a)	Csöndes találkozás a szöveggel
2’	Kikeresteti a Szentírásból és elolvastatja a tanulókkal magukban a Lk 2, 41-52 szövegét.	Szentírás	
b)	Hangos felolvasás
2’	Önként jelentkező tanulókkal felolvastatja a szöveget dramatizálva (narrátor, Mária, Jézus).	Szentírás	
Feldolgozás			
a)	A szöveg tartalmának felidézése
2’	Elmondatja a szöveg tartalmát.
A tanulók a tartalom felidézéséhez használhatják a Szentírást.	
Szentírás	
b)	Szóelemzés
5-8’	Kiemelteti a legfontosabb kifejezéseket, megbeszélik magyarázatukat.
Ezzel párhuzamosan jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 26-27. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Szóelemzés

	elmentek Jeruzsálembe: a törvény szerint 13 éves kortól, évente három alkalommal kellett elzarándokolni Jeruzsálembe
	ottmaradt: műfaji elem; nehezen elképzelhető, hogy a szülők nem törődtek gyermekükkel
	három nap múlva: Jézus feltámadására utal
	csodálkoztak: a feltámadt Krisztus isteni bölcsessége felülmúlja az emberi okoskodást
	miért tetted ezt velünk?: fájdalmas értetlenség
	Atyám dolgaiban: Jézus legfontosabb feladata: együttműködni az Atya üdvözítő akaratával
	nem értették: Mária és József a még értetlen tanítványokat képviselik	

c)	Értelmezés
10’	1.	Kérdések segítségével megfogalmaztatja a szöveg mondanivalóját:
●	Mi lehet a szerző üzenete?
●	Mit vall a szöveg Jézusról?
●	Mi szimbolizál, hogy Jézus eltűnik és három nap múlva megkerül?
2.	Összefoglalja az elhangzottakat.
3.	Rögzítik az értelmezést: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 28. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Értelmezés

A szöveg gyermekkort bemutató epizód, amely egy jézusi mondást (49. v.) fejt ki. Jézus életművét mutatja be a húsvéti tapasztalat fényében. A gyermek eltűnése Jézus halálát, megjelenése pedig feltámadását jelképezi. Mária aggodalma és kérdése a tanítványok fájdalmát és hitét, bizalmát is szimbolizálja.	

Ismétlés, felkészülés a dolgozatra
10’	Páros, majd közös munka – kifejezések magyarázatának ismétlése:
●	Tanulópárokkal húzat egy ismétlőkártyát, melyen egy tanult kifejezés áll a gyermekség-evangéliumokból.
●	Páros munka keretében tankönyvük és füzetük segítségével megkeresik a szentírási szöveget és a szót, felidézik a tanultakat.
●	Közös megbeszélés: a tanár sorban szólítja a tanulópárokat, és elmondatja velük a kártyájukon lévő szóhoz kapcsolódó ismereteket. A többiek figyelnek, ha kell, kiegészítik, pontosítják az elhangzottakat.	

Ismétlőkártyák

Tk., füzet

Megoldás	
Befejezés
2’	Házi feladat:
Megtanulandó: Szentírással elemezni a Lk 2, 41-52 szövegét (a füzet jegyzete, tk. 26-28. o.).
Átismétlendő: A Messiás születése és rejtett életének időszaka: a tanult szentírási szövegek (Mt 1, 1-17; Mt 1, 18-25; Mt 2, 1-12; Mt 2, 13-23; Lk 1, 26-38; Lk 2, 1-7; Lk 2, 41-52) tartalma, szóelemzése, szövegértelmezése (a füzet jegyzete, tk. 13-28. o.).
Következő órán írásbeli számonkérés (35’; fogalmazás típusú dolgozat; segédeszköz: Szentírás).	

Füzet, tk. 26-28. o.
Tk. 13-28. o.	
b)	Háttéranyagok
Táblakép (vetíthető formában)
Ismétlőkártyák
A tanulópárok számának és az ismétlésre szánt időnek megfelelően kell előkészíteni. Kisebb osztálylétszám esetén a tanulók önállóan is dolgozhatnak.

Minta az ismétlőkártyákra:

Megoldás
Az ismétlőkártyán olvasható kifejezés	Forrás	
Jézus; Mária; tizennégy nemzedék	A nemzetségtábla	Mt 1, 1-17	
fogant a Szentlélektől; Úr angyala; álmában, szűz	Jézus születésének meghirdetése	Mt 1, 18-25	
csillag; Betlehem	A bölcsek látogatása	Mt 2, 1-12	
Egyiptom; megölette…	Az egyiptomi menekülés	Mt 2, 13-23	
a Magasságbeli Fia; Dávidnak trónját; legyen	Jézus születésének hírüladása	Lk 1, 26-38	
írassék össze; elsőszülött; szállás	Jézus születése	Lk 2, 1-7	
ottmaradt; három nap múlva; miért tetted…;	A tizenkét éves Jézus a templomban	Lk 2, 41-52	

12. óra:	Számonkérés a gyermekség-elbeszélésekből
a)	Az óra felépítése
Témája:	Írásbeli számonkérés a gyermekség-elbeszélésekből.
Célja:	A Máté- és a Lukács-evangéliumból tanult szövegek számonkérése: fogalmazás a Mt 1, 1-17; Mt 1, 18-25; Mt 2, 1-12; Mt 2, 13-23; Lk 1, 26-38; Lk 2, 1-7; Lk 2, 41-52 szóelemzéséből és szövegértelmezéséből.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Számonkérés			
a)	A dolgozat bevezetése
3’	1.	A tanár lapokat oszt a fogalmazáshoz, közben a Szentírás kivételével mindent (könyv, füzet…) elrakat.
2.	Beosztja a csoportokat (A, B, C).
3.	Elmondja a feladatot:
●	A dolgozat formája: fogalmazás.
●	Szentírást lehet használni (mást nem).
●	Munkaidő: 35’.
●	Elmondja és a táblára is felírja a csoportok feladatát:
A:	Mt 1, 1-17 és Lk 2, 1-7
B:	Mt 1, 18-25 és Lk 2, 41-52
C:	Mt 2, 1-12 és Lk 1, 26-38	Lapok a fogalmazáshoz

Javítási-értékelési szempontrendszer

Táblakép	
Táblakép
Címek:
A csoport	A nemzetségtábla (Mt 1, 1-17)
Jézus születése Lukács evangéliumában (Lk 2, 1-7)
B csoport	Jézus születésének meghirdetése Máté evangéliumában (Mt 1, 18-25)
A tizenkét éves Jézus a templomban (Lk 2, 41-52)
C csoport	A bölcsek látogatása (Mt 2, 1-12)
Jézus születésének hírüladása Lukács evangéliumában (Lk 1, 26-38)	

b)	Dolgozatírás
35+1’	1.	A tanulók munkába kezdenek.
A tanár dolgozatírás közben körbejár, figyel, szükség esetén segít értelmezni a feladatot.
2.	Az idő leteltével beszedi a kész dolgozatokat.	Szentírás	
Befejezés
1’	Házi feladat: nincs.		
b)	Háttéranyagok
Lapok a fogalmazáshoz
Javítási-értékelési szempontrendszer

Javítási-értékelési szempontrendszer	

Formai elemek	
Tartalmi elemek	

Bevezetés	
Látható bekezdések	
1 pont	
Tartalom:
Lényegre törő, pontos.
Teljes mondatokban fogalmaz. 	
2 pont	

Kifejtés	
Látható bekezdések	
1 pont	
Szóelemzés:
Legalább 4 fontos kifejezés érthető magyarázata.	
4 pont	

	
	
Szöveg értelmezése:
Legalább 2 elkülönülő gondolatot ír.
Teljes mondatokban fogalmaz.	
4 pont	

Befejezés	
Látható bekezdések	
1 pont	
Aktualizálás:
Legalább 2 teljes mondatot ír.
Hivatkozik a keresztény életgyakorlatra.	
4 pont	

Értékelés: 	
15-17 pont 5; 12-14 pont 4; 9-11 pont 3; 5-8 pont 2; 1-4 pont 1	

	

2. a messiás személye, küldetése és tanítása
isten országáról

	13. óra:	Bevezetés: Palesztina politikai és vallási helyzete a Messiás fellépésének idején
	14. óra:	Számonkérés Jézus nyilvános működésének politikai és vallási
hátteréből; a Messiás személye (Lk 4, 16-21)
	15. óra:	A Messiás személye: az Isten Fia (Mk 1, 9-11) és az Isten Báránya
(Jn 1, 19-34)
	16. óra:	A Messiás küldetése: Isten országának hirdetése (Lk 4, 42-44) és az ószövetségi törvény beteljesítése (Mt 5, 17-20)
	17. óra:	A Messiás küldetése: a szerető Atya alakjának megismertetése
(Lk 15, 11-32)
	18. óra:	A Messiás tanítása Isten országáról: az ország már jelen van Jézusban
és eljövendő valóság (Lk 17, 20-21; Mt 6, 9-15)
	19. óra:	A Messiás tanítása Isten országáról: az ország a Jézust elfogadó
boldog emberek közössége (Mt 5, 1-12)
	20. óra:	Az ország a minden embernek felkínált üdvösség (Mt 20, 1-16)
	21. óra:	Összefoglalás: a Messiás személye, küldetése és tanítása
	22. óra:	Számonkérés a Messiás személyéhez, küldetéséhez és tanításához kapcsolódó szentírási szövegekből

13. óra:	Bevezetés: Palesztina politikai és vallási helyzete a Messiás fellépésének idején
a)	Az óra felépítése
Témája:	Palesztina politikai és vallási helyzete a Messiás fellépésének idején.
Célja:	Jézus nyilvános működése történeti hátterének (Kr. u. 28/29 - Kr. u. 30/33) megismerése. Csoportmunka által a közösség erősítése.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Kapcsolódás az előző órához: a dolgozat kiosztása, értékelése
5’	Az előző órán írt dolgozat kiosztása:
Felírja vagy kivetíti a Javítási-értékelési szempontrendszert, megbeszélik-átismétlik a szempontokat.
Értékeli az osztály munkáját, teljesítményét. Kiosztja a dolgozatokat. Megbeszélik az általános problémákat. A személyes kérdéseket az óra utáni szünetben beszélik meg.	Dolgozatok javítva
Javítási-értékelési szempontrendszer (ld. a 12. óránál)	
Bevezetés az óra anyagába és a csoportmunkába	2’	Tanórai beszélgetés: a téma bevezetése kérdésekkel.
●	Ki volt Tiberius?
●	Mi jellemzi Nagy Heródes „országát”?		
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: Palesztina politikai és vallási helyzete a Messiás fellépésének idején (Kr. u. 28/29 - Kr. u. 30/33).
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép
Palesztina politikai és vallási helyzete a Messiás fellépésének idején	

Bevezetés a csoportmunkába		
a)	Csoportok kialakítása
2’	3-4 fős csoportokra osztja az osztályt.
Csoportfelosztás: pl. kártyákkal, kiszámolással v. ülésrend szerint.
A tanulók kialakítják a csoportokat.	
Ültetőkártyák	
b)	A feladat megadása
3’	1.	Ismerteti a csoportmunka menetét:
●	csoportokban dolgoznak, minden csoport kap egy feladatot;
●	a felkészülési idő 5 perc; a feladat megoldásához a tankönyvet (33-36. o.) használhatják, jegyzetelniük kell;
●	a csoportnak „szónokot” kell választania, aki a felkészülési idő leteltével beszámol az elvégzett feladatról.
2.	Kiadja a feladatokat:
Minden csoport megkapja a sorszámának megfelelő feladatkártyát, amelyen a csoport pontos feladata áll.	

Tk. 33-36. o.

Feladatkártyák
Füzet	
A feladat elvégzése csoportokban
5’	●	A csoportok munkához látnak.
●	A tanár körbejár, segít, ha kell. Bátorít, munkára ösztönöz.
●	Az 5’ letelte előtt jelzi, mennyi idő van még a feladatra.		
Ismeretek prezentálása, jegyzetelés
12’	1.	A feladatkártyák sorszáma szerinti rendben a csoportok szónokai a táblához mennek, és ismertetik vázlatukat. Ha egy feladatot több csoport is kapott, képviselőik együtt mennek ki, kiegészítik, pontosítják egymás vázlatát.
2.	A tanár a beszámolók közben jegyzeteli a táblán a fontos adatokat (egyúttal szűri is az elhangzottakat).
3.	A tanulókat is jegyzetelésre szólítja fel.	

Tábla

Füzet	
Táblakép (folytatás)
Palesztina politikai és vallási helyzete a Messiás fellépésének idején (Kr. u. 28/29 - Kr. u. 30/33)

	Palesztina
–	viszonylagos önállóság
–	negyedes fejedelmek : Antipász, Fülöp, Arkelausz
–	helytartó: Pontius Pilatus
–	a római császár: Tiberius

	Jézus nyilvános működésének ideje
–	A Lk 3,1 szerint Keresztelő János Tiberius uralkodásának 15. évében kezdte meg működését: ez a Kr. u. 28/29. év.
–	Valószínűleg Jézus is ekkor kezdte meg nyilvános működését.

	Szövetségek közötti irodalom (Kr. e. 2. sz. - Kr. u. 50)

	Apokrif iratok:
–	A görög szó jelentése: ‘rejtett, titkos’.
–	Olyan írások, amelyeket a keresztények soha nem tekintettek kánoninak.
a)	elbeszélő jellegűek: pl. Jubileumok könyve, Mózes apokalipszise
b)	tanító jellegűek: pl. A tizenkét pátriárka testamentuma, Salamon zsoltárai
c)	apokaliptikus jellegűek: Hénoch könyve, Mózes mennybevitele

	Qumráni leletek:
–	Kézzel írt tekercsek, amelyeken bibliai és profán töredékek találhatók.
–	1947-ben találták a Sós-tenger (Holt-tenger) melletti Qumrán közelében.
–	Valószínűleg esszénus szekta lakott itt.
–	Fontosabb iratok – a vallási csoportok jellemzőiről, messiásvárásáról: Habakuk-kommentár, Damaszkuszi irat, Háborús szabályzat.

	Vallási csoportok

	haszidok
–	a szó jelentése: istenfélők, kegyesek
–	mozgalmuk a Makkabeusok korában (Kr. e. 167-63) kezdődött
–	szerintük a végső időket nem politikai eszközöktől, hanem Isten beavatkozásától kell várni

	esszénusok
–	a haszidok csoportjából váltak ki
–	elvilágiasodó papság – tiltakozásul a pusztába vonultak
–	elmélyült vallási élet, Mózes törvénye szellemében
–	három messiási személyt vártak: a Próféta, Áron Messiása, Izrael Messiása
	farizeusok
–	a szó jelentése: elkülönültek
–	jellemzőjük: a mózesi Törvény aprólékos betartása
–	hittek a halál utáni életben
–	egyetlen királyi Messiást vártak, Dávid házából, aki megszabadít

	szadduceusok
–	politikai párt
–	tagjai a gazdagok, előkelők, főpapi családok
–	felfogásuk szerint a feltámadás nem lehetséges
–	az üdvösség: a dicsőséges templom-állam
–	szerintük Isten országa: politikai, gazdasági valóság

	zelóták
–	‘buzgók’
–	határtalan szabadságszeretet
–	a mózesi Törvények szigorú megtartása
–	Isten az egyetlen uruk és királyuk
–	számukra Isten uralma: megszabadulás az idegen elnyomástól	

Ismeretek
megszilárdítása
8-10’	Ismétlő kérdésekkel megszilárdítja az ismereteket:
●	Mettől meddig tartott Jézus nyilvános működése? Mi alapján lehet ezt meghatározni?
●	Kik voltak a negyedes fejedelmek?
●	Mit jelent az apokrif szó?
●	Mikor találták meg a qumráni leleteket?
●	Melyik vallási csoporttal hozhatók kapcsolatba a qumráni leletek?
●	Mikor kezdődött a haszidok mozgalma?
●	Milyen életmódot folytattak az esszénusok?
●	Milyen a farizeusok felfogása a Messiásról?
●	Mit jelent a szadduceusok számára az üdvösség?
●	Kik a zelóták?
●	Melyik vallási párt nem hitt a feltámadásban?
●	Kik várták Isten uralmától az idegen elnyomás alól való felszabadulást?
A tanulók válaszaikhoz használhatnak segédeszközt.	Tk. 33-36. o.

Táblakép, füzet	
Befejezés
2’	Házi feladat:
Megtanulandó: a korszak történeti hátteréről elhangzott ismeretek (a füzet jegyzete, tk. 33-36. o.).
Következő órán írásbeli számonkérés az óra anyagából
(20’; segédeszköz: nincs).	
Füzet, tk. 33-36. o.	
b)	Háttéranyagok
Táblakép (vetíthető formában)

Ültetőkártyák
A kártyákat az osztály létszámának megfelelően kell előkészíteni úgy, hogy egy csoportba 3-4 tanuló kerüljön.
Feladatkártyák
A feladatkártyákat a csoportok számának megfelelően kell előkészíteni.
Lehetőség szerint a 6 feladatnak megfelelően 6 csoport legyen. Minden csoport 1 feladatot kap. Ha több csoport van, 1 feladatot több csoport is megold (ekkor képviselőik együtt állnak az osztály elé, kiegészítik, pontosítják egymás vázlatát). Ha kicsi a létszám, a tanulók kettesével is dolgozhatnak.
Az egyes csoportok feladatai:
1. csoport:	A tk. 33-34. oldalán az a) pont 1. bekezdéséből jegyzeteljétek ki a Kr. u. 1. sz. Palesztinájára és Jézus nyilvános működésére vonatkozó történelmi adatokat!
2. csoport:	A tk. 34. oldalának 2-3. bekezdéséből jegyzeteljétek ki az apokrif iratok jellemzőit!
3. csoport:	A tk. 34. oldalának 2. és 4. bekezdéséből jegyzeteljétek ki a qumráni leletek jellemzőit!
4. csoport:	A tk. 35. oldaláról jegyzeteljétek ki a haszidok jellemzőit!
5. csoport:	A tk. 35. oldaláról jegyzeteljétek ki az esszénusok és a farizeusok jellemzőit!
6. csoport:	A tk. 35-36. oldaláról jegyzeteljétek ki a szadduceusok és a zelóták jellemzőit!

Minta a feladatkártyákra:

2. csoport

A tk. 34. oldalának 2-3. bekezdéséből jegyzeteljétek ki az apokrif iratok jellemzőit!
Válasszatok egy „szónokot”, aki majd megosztja az osztállyal a tudnivalókat.
Felkészülési idő: 5 perc
Jó munkát!	6. csoport

A tk. 35-36. oldaláról jegyzeteljétek ki a szadduceusok és a zelóták jellemzőit!
Válasszatok egy „szónokot”, aki majd megosztja az osztállyal a tudnivalókat.
Felkészülési idő: 5 perc
Jó munkát!	

14. óra:	Számonkérés Jézus nyilvános működésének politikai és vallási hátteréből; a Messiás személye (Lk 4, 16-21)
a)	Az óra felépítése
Témája:	Írásbeli számonkérés Jézus nyilvános működésének politikai és vallási hátteréről. A Messiás személye.
Célja:	A Jézus nyilvános működésének politikai és vallási hátteréről tanult ismeretek írásbeli számonkérése. A Messiás személyét bemutató lukácsi szöveg (Lk 4, 16-21) szóelemzése és szövegértelmezése. Az életművet bemutató epizód műfaji jellemzői.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Számonkérés			
a)	A számonkérés előkészítése
2-3’	Tartalmi bevezetés rövid ismétlő kérdésekkel:
●	Mikorra tehető Jézus nyilvános fellépésének ideje?
●	Kik a farizeusok?
●	Milyen Messiást vártak a zelóták?
●	Melyik csoport látta az üdvösséget a dicsőséges templom-állam megvalósulásában?
A tanulók válaszaikhoz használhatják a tankönyvet, füzetet.	Tk. 33-36. o.

Tk., füzet	
b)	A dolgozat bevezetése
2’	1.	Beosztja a csoportokat (A, B), közben mindent (könyv, füzet…) elrakat.
2.	Elmondja a feladatot:
●	Kérdésekre kell válaszolni – röviden, érthetően.
●	Segédeszközt nem lehet használni.
●	Munkaidő: 20’.
3.	Kiosztja a feladatlapokat.	Dolgozatkérdések
(A/B csoport)
Feladatlapok
(A/B csoport)
Értékelőlapok
(A/B csoport)	
c)	Dolgozatírás
20+1’	1.	A tanulók munkába kezdenek.
A tanár dolgozatírás közben körbejár, figyel, szükség esetén segít értelmezni a feladatot.
2.	Az idő leteltével beszedi a kész dolgozatokat.		
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: A Messiás személye
(Lk 4, 16-21)
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép
A Messiás személye (Lk 4, 16-21)	

Prezentálás			
Csöndes találkozás a szöveggel	2’	Kikeresteti a Szentírásból és elolvastatja a tanulókkal magukban a Lk 4, 16-21 szövegét.	Szentírás	
Feldolgozás			
a)	A szöveg tartalmának felidézése	2’	Elmondatja a perikopa tartalmát.
A tanulók a tartalom felidézéséhez használhatják a Szentírást.	
Szentírás	
b)	Szóelemzés
5’	Kiemelteti a legfontosabb kifejezéseket, megbeszélik magyarázatukat.
Ezzel párhuzamosan jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 38-39. o.
Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Szóelemzés

	szombat: ünnep, utal a Sínai-szövetségre
	zsinagóga: istentiszteleti hely
	az Úr Lelke: az Iz 61, 1-2 szövege a Messiásról
	örömhír: a próféták a messiási kor áldásaira utaltak e szóval
	az Úr kedves esztendejét: a jubileumi év – itt a messiási kort jelképezi	

c)	Értelmezés
5’	1.	Kérdések segítségével megfogalmaztatja a szöveg mondanivalóját:
●	Milyen ószövetségi utalás található a szövegben? Kiről szól az idézet?
●	Mi lehet a perikopa üzenete?
●	Milyen programot fogalmaz meg?
2.	Összefoglalja az elhangzottakat.
3.	Megnevezi a szöveg műfaját, elmondja a műfaj jellemzőit.
4.	Rögzítik a műfaji jellemzőket és az értelmezést: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 44. o.

Tk. 36. o.
Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Életművet bemutató epizód:	–	a történeti Jézus működésének tartalmi összefoglalása
–	alapja: ószövetségi jövendölések

Értelmezés

A perikopa műfaja életművet bemutató epizód. Jézus úgy mutatkozik be, mint messiási próféta.	

Befejezés
2’	Házi feladat:
Megtanulandó: az életművet bemutató epizód műfaji jellemzői; Szentírással elemezni a Lk 4, 16-21 szövegét (a füzet jegyzete, tk. 36. és 38-39.44. o.).
Memoriter: a Lk 4, 16-21 szövege.
Következő órán felelés szóban.	
Füzet
Tk. 36. o.
Tk. 38-39.44. o.
Memoriter	
b)	Háttéranyagok
Táblakép (vetíthető formában)

Dolgozatkérdések
A csoport

1.	Mi jellemezte a Kr. u. 30 körüli Palesztina politikai életét?
2.	Mit tudunk a qumráni leletekről?
3.	Kik az esszénusok? Mi jellemzi őket?
4.	Kik a zelóták? Hogyan jellemezhetjük őket?

B csoport

1.	Mikorra tehető Jézus nyilvános működésének kezdete? Kihez kapcsolódik ez az időpont?
2.	Mit tudunk a szövetségek közötti irodalomról?
3.	Mit tudunk a farizeusokról?

Feladatlapok (A és B csoport)
Feladatlapok a diákoknak: dolgozatkérdések a válaszokhoz szükséges hely kihagyásával.

Értékelőlapok
A csoport

	Kérdés	Összpont-szám	Válasz elemei	Pontozás elemei	
1.	Mi jellemezte a Kr. u. 30 körüli Palesztina politikai életét?	4 pont	viszonylagos önállóság	1 p	
			negyedes fejedelmek: Antipász, Fülöp, Arkelausz	1 p	
			helytartó: Pontius Pilatus	1 p	
			a római császár: Tiberius	1 p	
2.	Mit tudunk a qumráni leletekről?	4 pont	Kézzel írt tekercsek, amelyeken bibliai és profán töredékek találhatók.	1 p	
			1947-ben találták a Sós-tenger (Holt-tenger) melletti Qumrán közelében.	1 p	
			Valószínűleg esszénus szekta lakott itt.	1 p	
			Fontosabb iratok – a vallási csoportok jellemzőiről, messiásvárásáról: Habakuk-kommentár, Damaszkuszi irat, Háborús szabályzat.	1 p	
3.	Kik az esszénusok? Mi jellemzi őket?	4 pont	a haszidok csoportjából váltak ki	1 p	
			elvilágiasodó papság – tiltakozásul a pusztába vonultak	1 p	
			elmélyült vallási élet, Mózes törvénye szellemében	1 p	
			három messiási személyt vártak: a Próféta, Áron Messiása, Izrael Messiása	1 p	
4.	Kik a zelóták? Hogyan jellemezhetjük őket?	5 pont	‘buzgók’	1 p	
			határtalan szabadságszeretet	1 p	
			a mózesi Törvények szigorú megtartása	1 p	
			Isten az egyetlen uruk és királyuk	1 p	
			számukra Isten uralma: megszabadulás az idegen elnyomástól	1 p	

A dolgozat értékelése:
15-17 pont 5; 12-14 pont 4; 9-11 pont 3; 6-8 pont 2; 1-5 pont 1	

B csoport

	Kérdés	Összpont-szám	Válasz elemei	Pontozás elemei	
1.	Mikorra tehető Jézus nyilvános működésének kezdete? Kihez kapcsolódik ez az időpont?	2 pont	Kr. u. 28/29	1 p	
			Keresztelő János	1 p	
2.	Mit tudunk a szövetségek közötti irodalomról?	12 pont	Kr. e. 2. sz. – Kr. u. 50	1 p	
			Apokrif iratok:	1 p	
			–	A görög szó jelentése: ‘rejtett, titkos’.	1 p	
			–	Olyan írások, amelyeket a keresztények soha nem tekintettek kánoninak.	1 p	
			–	elbeszélő jellegűek: pl. Jubileumok könyve, Mózes apokalipszise	1 p	
			–	tanító jellegűek: pl. Tizenkét pátriárka testamentuma, Salamon zsoltárai	1 p	
			–	apokaliptikus jellegűek: Hénoch könyve, Mózes mennybevitele	1 p	
			Qumráni leletek:	1 p	
			–	Kézzel írt tekercsek, amelyeken bibliai és profán töredékek találhatók.	1 p	
			–	1947-ben találták a Sós-tenger (Holt-tenger) melletti Qumrán közelében.	1 p	
			–	Valószínűleg esszénus szekta lakott itt.	1 p	
			–	Fontosabb iratok – a vallási csoportok jellemzőiről, messiásvárásáról: Habakuk-kommentár, Damaszkuszi irat, Háborús szabályzat.	1 p	
3.	Mit tudunk a farizeusokról?	3 pont	jellemzőjük: a mózesi Törvény aprólékos betartása	1 p	
			hittek a halál utáni életben	1 p	
			egyetlen királyi Messiást vártak, Dávid házából, aki megszabadít	1 p	

A dolgozat értékelése:
15-17 pont 5; 12-14 pont 4; 9-11 pont 3; 6-8 pont 2; 1-5 pont 1	

15. óra:	A Messiás személye: az Isten Fia(Mk 1, 9-11) és az Isten Báránya (Jn 1, 19-34)
a)	Az óra felépítése
Témája:	A Messiás személye: az Isten Fia és az Isten Báránya.
Célja:	Márk evangéliumából az Isten Fiáról (Mk 1, 9-11), János evangéliumából az Isten Bárányáról (Jn 1, 19-34) szóló részlet szóelemzése és szövegértelmezése. Az értelmező látomás és az irodalmi portré műfaji jellemzői. Reflektálás Jézus szeretetteljes istenkapcsolatára. 

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Feleltetés
3’	Egy tanulót feleltet. Kérdés: A Messiás személye: a Lk 4, 16-21 részletének szövege (memoriter); műfaja, a műfaj jellemzői; rövid tartalma, legfontosabb szavainak elemzése és összefoglaló értelmezése a szentírási szöveg segítségével.
A feleletet értékelik (tárgyi tudás, szabatos megfogalmazás, aktualizálás).	Szentírás
(kivéve a memoriterhez)	
Kapcsolódás az előző órához: a dolgozat kiosztása, értékelése
3’	Az előző órán írt dolgozat kiosztása:
Értékeli az osztály munkáját, teljesítményét. Kiosztja a dolgozatokat. Megbeszélik az általános problémákat. A személyes kérdéseket az óra utáni szünetben beszélik meg.	Feladatlapok javítva
Értékelőlapok (A/B csoport)	
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: A Messiás személye: az Isten Fia és az Isten Báránya (Mk 1, 9-11; Jn 1, 19-34).
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép
Az Isten Fia és az Isten Báránya (Mk, 1, 9-11; Jn 1, 19-34)	

Prezentálás			
a)	Csöndes találkozás a szöveggel
3’	Kikeresteti a Szentírásból és elolvastatja a tanulókkal magukban a Mk 1, 9-11 és a Jn 1, 19-34 szövegét.	Szentírás	
b)	Hangos felolvasás
3’	Önként jelentkező tanulókkal felolvastatja a szövegeket.	Szentírás	
Feldolgozás			
a)	A szöveg tartalmának felidézése
4’	Elmondatja a perikopák tartalmát.
A tanulók a tartalom felidézéséhez használhatják a Szentírást.	
Szentírás	
b)	Szóelemzés
10-12’	Szóelemzés páros, majd közös munka keretében.		
	1.	Feladatkártyákat oszt a tanulópároknak, ezek segítségével feldolgoztatja – olvasás, jegyzetelés – a legfontosabb szavak magyarázatát a könyvből (a felkészülési idő 2’; a feladatról a páros egyik tagja számol majd be).	Feladatkártyák
Tk. 41-44. o.
Füzet	
	 2.	Rendre szólítja a tanulópárokat: egyikük elmondja a kapott kifejezés magyarázatát. A tanár szükség esetén pontosítja, kiegészíti mindazt, amit megfogalmaz.
Ezzel párhuzamosan jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 41-44. o.
Füzet

Táblakép	
Táblakép (folytatás)
Az Isten Fia (Mk, 1, 9-11) – szóelemzés

	János: Keresztelő János az Ószövetség utolsó prófétája; a bűnbánat keresztségét hirdette.
A bűntelen Jézus keresztsége révén sorsközösséget vállalt embertársaival.
	az égből szózat: isteni kinyilatkoztatás
	szeretett fiam: összeállított idézet (Zsolt 2,7 és Iz 42,1) – Jézus egyedülálló módon Isten Fia

Az Isten Báránya (Jn 1, 19-34) – szóelemzés

	Illés: a néphit szerint eljön a végső időkben; János tehát Illés szellemében tevékenykedik
	vízzel keresztelek: a bűnbánat keresztsége
	Isten Báránya:
1.	apokaliptikus kép: legyőzi a bűnt szimbolizáló vadállatot (Dán 8, 3-4)
2.	Kiv 1, 15-16 ősi arámi magyarázata: a bárány súlyosabb, mint Egyiptom – Mózes megszabadítja majd a zsidókat; Jézus a bűn fogságából váltja meg a népet.
3.	Jahve Szenvedő Szolgája (Iz 52,13 - 53,12), aki ártatlanul hordozza a nép bűneit
4.	a templomi engesztelő áldozat állatai
5.	a zsidó húsvéti bárány (Kiv 12, 1-28): az oltalmazó erő hordozója
János evangélista valószínűleg egyetlen jelképbe foglalta Jézus engesztelő áldozatát.
	a világ bűnét: a bűnös emberi állapot
	Szentlélekkel keresztel: az embert gyökeresen átalakító keresztség	

c)	Értelmezés
5-8’	1.	Kérdések segítségével megfogalmaztatja a szöveg mondanivalóját:
●	Mi lehet a perikopák üzenete?
●	Hogyan mutatja be Márk Jézust?
●	Milyen programot fogalmaz meg János?
2.	Összefoglalja az elhangzottakat.
3.	Megnevezi a szövegek műfaját, elmondja jellemzőiket.
4.	Rögzítik a műfaji jellemzőket és az értelmezést: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 45. o.

Tk. 36. o.
Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Értelmező látomás:	–	történeti esemény vagy személy titkára (pl. Isten általi meghívására) ad magyarázatot
–	apokaliptikus látomás keretében

Irodalmi portré:	–	hívő látással, az első húsvét fényében alkotott kép a történeti Messiásról
–	a kép Jézus életművén alapul; részletei nem, egésze mégis valóságos történeti személyt mutat be
Az Isten Fia (Mk, 1, 9-11) – értelmezés

A keresztelésről szóló leírás irodalmi formája értelmező látomás. Tanítása szerint a nyilvános működését elkezdő Jézus a Messiás. A feltámadás fényében író Márk számára Jézus egészen egyedülálló módon Isten Fia.

Az Isten Báránya (Jn 1, 19-34) – értelmezés

A Jézust Isten Bárányaként bemutató részlet irodalmi portré. János a húsvéti tapasztalat fényében mutatja be Jézus egész életművét: Jézus a bűntől megváltó húsvéti áldozat.	

Aktualizálás
5’	Tanórai beszélgetés – aktualizálás kérdések segítségével:
●	Milyen kapcsolat van Jézus és az Atya között?
●	Milyen képpel fejezi ki a Szentírás?
●	Miben mutatkozott meg ez a szeretetteljes kapcsolat Jézus életében?
(odaadta életét)	Tk. 45. o.	
Befejezés
2’	Házi feladat:
Megtanulandó: az értelmező látomás és az irodalmi portré műfaji jellemzői; Szentírással elemezni a Mk 1, 9-11 és a Jn 1, 19-34 szövegét (a füzet jegyzete, tk. 36. és 41-45. o.).
Következő órán felelés szóban.	
Füzet
Tk. 36. o.
Tk. 41-45. o.	
b)	Háttéranyagok
Feladatkártyák
A feladatkártyákat a tanulópárok számának megfelelően kell előkészíteni. Minden csoport 1 feladatot kap. Ha több csoport van, 1 feladatot több tanulópár is megold.

Az egyes csoportok feladatai:
1. csoport:	Jegyzeteljétek ki a tk. 41. oldaláról a János megkeresztelte őt a Jordánban kifejezés magyarázatát!
2. csoport:	Jegyzeteljétek ki a tk. 42. oldaláról az égből szózat hangzott kifejezés magyarázatát!
3. csoport:	Jegyzeteljétek ki a tk. 42. oldaláról a te vagy az én szeretett fiam kifejezés magyarázatát!
4. csoport:	Jegyzeteljétek ki a tk. 42. oldaláról az Illés kifejezés magyarázatát!
5. csoport	Jegyzeteljétek ki a tk. 43. oldaláról a vízzel keresztelek kifejezés magyarázatát!
6. csoport:	Jegyzeteljétek ki a tk. 43. oldaláról az Isten Báránya kifejezés 1. magyarázatát!
7. csoport:	Jegyzeteljétek ki a tk. 43. oldaláról az Isten Báránya kifejezés 2. magyarázatát!
8. csoport:	Jegyzeteljétek ki a tk. 43. oldaláról az Isten Báránya kifejezés 3. magyarázatát!
9. csoport:	Jegyzeteljétek ki a tk. 43. oldaláról az Isten Báránya kifejezés 4. magyarázatát!
10. csoport:	Jegyzeteljétek ki a tk. 43. oldaláról az Isten Báránya kifejezés 5. magyarázatát!
10. csoport:	Jegyzeteljétek ki a tk. 43. oldaláról az aki elveszi a világ bűnét kifejezés magyarázatát!
12. csoport	Jegyzeteljétek ki a tk. 44. oldaláról a Szentlélekkel keresztel kifejezés magyarázatát!

Táblakép (vetíthető formában)

16. óra:	A Messiás küldetése: Isten országának hirdetése (Lk 4, 42-44) és az ószövetségi törvény beteljesítése (Mt 5, 17-20)
a)	Az óra felépítése
Témája:	A Messiás küldetése: Isten országának hirdetése és az ószövetségi törvény beteljesítése.
Célja:	Jézus eljövetelének célja Isten országának hirdetése és az ószövetségi törvény beteljesítése: az evangéliumi részletek (Lk 4, 42-44; Mt 5, 17-20) szóelemzése, szövegértelmezése. A szerkesztői összefoglalás és a jézusi mondások alapján összeállított beszéd műfaji jellemzői. Reflektálás: a mi életünk alapján fedezhetik fel embertársaink Isten titokzatos uralmát a világban.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Feleltetés
3’ + 3’	Két tanulót feleltet. Kérdések:
1. felelő:	Az Isten Fia (Mk, 1, 9-11)
2. felelő:	Az Isten Báránya (Jn 1, 19-34)
A részlet műfaja, a műfaj jellemzői; rövid tartalma, legfontosabb szavainak elemzése és összefoglaló értelmezése a szentírási szöveg segítségével.
A feleleteket értékelik (tárgyi tudás, szabatos megfogalmazás, aktualizálás).	Szentírás	
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: A Messiás küldetése: Isten országának hirdetése és az ószövetségi törvény beteljesítése (Lk 4, 42-44; Mt 5, 17-20).
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép
A Messiás küldetése: Isten országának hirdetése és az ószövetségi törvény beteljesítése
(Lk 4, 42-44; Mt 5, 17-20)	

Prezentálás			
a)	Csöndes találkozás a szöveggel
3’	Kikeresteti a Szentírásból és elolvastatja a tanulókkal magukban a Lk 4, 42-44 és a Mt 5, 17-20 szövegét.	Szentírás	
b)	Hangos felolvasás
3’	Önként jelentkező tanulókkal felolvastatja a szövegeket.	Szentírás	
Feldolgozás			
a)	A szöveg tartalmának felidézése
3’	Elmondatja a perikopák tartalmát.
A tanulók a tartalom felidézéséhez használhatják a Szentírást.	
Szentírás	
b)	Szóelemzés
10’	Kiemelteti a legfontosabb kifejezéseket, megbeszélik magyarázatukat.
Ezzel párhuzamosan jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 46-47. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Szóelemzések

Isten országának hirdetése (Lk 4, 42-44)

	Isten országa: nem földrajzilag körülhatárolható hely, hanem olyan közösség, ahol elfogadják Isten akaratát.
	ezért küldtek: Jézus Istentől kapta küldetését

Az ószövetségi törvény beteljesítése (Mt 5, 17-20)

	beteljesítsem: Jézus azért jött, hogy kiegészítse, teljessé tegye az isteni akaratra vonatkozó ószövetségi írásokat
	i betű: a legkisebb héber betű
	a legkisebbnek fogják hívni: zsidó felfogás szerint a mennyek országában a legalsó szintre azok kerülnek, akik csak a legfőbb mózesi előírásokat veszik figyelembe
	igazvoltotok: az ember igaz volta azt jelenti, hogy Isten akaratához igazodva él	

c)	Értelmezés
10’	1.	Kérdések segítségével megfogalmaztatja a szövegek mondanivalóját:
●	Mi lehet a perikopák üzenete?
●	Milyen programot fogalmaznak meg?
2.	Összefoglalja az elhangzottakat.
3.	Megnevezi a szövegek műfaját, elmondja jellemzőiket.
4.	Rögzítik a műfaji jellemzőket és az értelmezést: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 51. o.

Tk. 36. o.
Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Szerkesztői összefoglalás:	–	az evangélista alkotása
–	a hagyomány alapján összegzi a történeti Jézus működését

Jézusi mondások alapján összeállított beszéd:
–	az evangélista alkotása a Jézusra vonatkozó szóbeli hagyomány alapján
–	célja, hogy választ adjon saját korának valamilyen vallási problémájára

Értelmezések

Isten országának hirdetése (Lk 4, 42-44)

Az Isten országának hirdetést bemutató rész műfaja szerkesztői összefoglalás. Jézus szavaiból kitűnik, számára a legfőbb feladat Isten országának hirdetése. A prófétai várakozás szerint akkor jut érvényre Isten országa, ha az emberek szabadon együttműködnek Istennel.

Az ószövetségi törvény beteljesítése (Mt 5, 17-20)

A perikopát az evangélista a történeti Jézus szavaiból állította össze. Jézus azt hangsúlyozza: nem elegendő a törvény felszínes értelmezése, hanem el kell mélyülni Isten akaratának tanulmányozásában és megértésében.	

Aktualizálás
5’	Tanórai beszélgetés – aktualizálás kérdések és Sieger Köder festménye segítségével:
●	Mit jelent a törvény? Csak korlátokat?
●	Jézus mit tartott feladatának? Mihez igazította cselekedeteit?
●	Hogyan nyilvánulhat meg, mi vagy ki fontos számunkra?	Tk. 52. o.
Sieger Köder festménye	
Befejezés
2’	Házi feladat:
Megtanulandó: a szerkesztői összefoglalás és a jézusi mondások alapán összeállított beszéd műfaji jellemzői; Szentírással elemezni a Lk 4, 42-44 és a Mt 5, 17-20 szövegét (a füzet jegyzete, tk. 36. és 46-47.51-52. o.).
Következő órán felelés szóban.	
Füzet
Tk. 36. o.
Tk. 46-52. o.	
b)	Háttéranyagok
Táblakép (vetíthető formában)
Sieger Köder festménye: „Ma teljesedett be ez az Írás”

17. óra:	A Messiás küldetése: a szerető Atya alakjának megismertetése
(Lk 15, 11-32)
a)	Az óra felépítése
Témája:	A Messiás küldetése: a szerető Atya alakjának megismertetése.
Célja:	A Jézus eljövetelének célját a szerető Atya alakjának megismertetésében megjelölő evangéliumi részlet (Lk 15, 11-32) szóelemzése és szövegértelmezése. A példázat és a parabola műfaji jellemzői. Reflektálás arra, hogy feladatunk az Atya magatartásának követése. (Bibliodráma).

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Feleltetés
3’ + 3’	Két tanulót feleltet. Kérdések:
1. felelő:	Isten országának hirdetése (Lk 4, 42-44)
2. felelő:	Az ószövetségi törvény beteljesítése (Mt 5, 17-20)
A részlet műfaja, a műfaj jellemzői; rövid tartalma, legfontosabb szavainak elemzése és összefoglaló értelmezése a szentírási szöveg segítségével.
A feleleteket értékelik (tárgyi tudás, szabatos megfogalmazás, aktualizálás).	Szentírás	
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: A Messiás küldetése: a szerető Atya alakjának megismertetése (Lk 15, 11-32).
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép
A Messiás küldetése: a szerető Atya alakjának megismertetése (Lk 15, 11-32)	

Prezentálás			
Csöndes találkozás a szöveggel	2’	Kikeresteti a Szentírásból és elolvastatja a tanulókkal magukban a Lk 2, 41-52 szövegét.	Szentírás	
Feldolgozás			
a)	Előkészítés
– bibliodráma
3’	1.	Ismerteti a feldolgozás menetét:
●	Mindenki válasszon csöndben és egyedül egy helyzetet, szereplőt, amellyel és akivel most azonosulni tud (pl. a tékozló fiú a disznóknál; a gyűrűt az ujjára húzzák; az apa a kapuban; a mérgelődő idősebb testvér).
●	Keressen egy helyet a teremben, ahol egy helyzetben (nem mozdulattal vagy beszéddel) ábrázolni tudja választását. Maradjon ott egy kicsit (1-2 perc).
●	Ezután közös beszélgetés során megoszthatják egymással, amit tapasztaltak. 	
3’	2.	A tanulók végrehajtják a feladatot.	
5-6’	3.	Néhány perc múlva a tanár felszólítja a tanulókat, hogy akik szeretnék, mondják el érzéseiket, tapasztalataikat. – A többiek figyelnek: sem ők, sem a tanár nem szól közbe, és nem értékeli a hallottakat.	
b)	Szóelemzés
6-8’	Kiemelteti a legfőbb kifejezéseket, megbeszélik magyarázatukat.
Ezzel párhuzamosan jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 48-50. o.
Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Szóelemzés

	örökség: kikérésével a fiatalabb fiú jelzi, hogy függetlenségre vágyik
	léha élettel eltékozolta vagyonát: a megpróbáltatások oka a bűnös életvitel
	őrizze a disznókat: a legmegalázóbb munka egy izraelita számára
	magába szállt: a szerző ezt nem részletezi, mert számára az atya alakja a fontos
	apja már messziről meglátta … eléje sietett: nagyon várta
	csók, gyűrű, ruha, saru, borjú: a megbocsátás jelei
	fiam meghalt, és föltámadt: igazi élet csak az atya szeretetközösségében van
	az idősebb fiú: a világban megszokott igazságérzet megtestesítője
	vigadozni és örvendezni kellett: az atya nem méricskéli szeretetét	

c)	Értelmezés
6-8’	1.	Kérdések segítségével megfogalmaztatja a szöveg mondanivalóját:
●	Milyen Atyát mutat be nekünk Jézus?
2.	Összefoglalja az elhangzottakat.
3.	Megnevezi a szöveg műfaját, elmondja a műfaj jellemzőit.
4.	Rögzítik a műfaji jellemzőket és az értelmezést: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 52. o.

Tk. 37. o.
Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Példázat:	–	olyan irodalmi formák, melyek egy elvont gondolatot egy kép segítségével fejeznek ki
–	pl. szókép, hasonlat, parabola, allegória
Parabola:	–	egyedi esetet mond el szabadon kitalált történet alapján
–	a való életben nem cselekszik mindenki úgy, mint a parabolában

Értelmezés

A parabola a mennyei Atya igazi arcát tárja fel: a két fiú atyja éppúgy szereti bűnös életvitelből megtérő fiát, mint kötelességét teljesítő, de az ajándékozó szeretet világába belépni nem tudó gyermekét. Viselkedése nem felel meg az emberi elvárásoknak, de Isten részéről ez a természetes magatartás.	

Aktualizálás
5’	Tanórai beszélgetés – aktualizálás kérdések segítségével:
●	Mire tanít minket Jézus?
●	Milyen belső változásra, gondolkodásmód-változásra hív meg minket Jézus?	Tk. 52. o.	
Befejezés
2’	Házi feladat:
Megtanulandó: a példázat és a parabola műfaji jellemzői; Szentírással elemezni a Lk 15, 11-32 szövegét (a füzet jegyzete, tk. 37. és 48-50.52. o.).
Következő órán felelés szóban.	
Füzet
Tk. 37. o.
Tk. 48-50.52. o.	
b)	Háttéranyagok
Táblakép (vetíthető formában)

18. óra:	A Messiás tanítása Isten országáról: az ország már jelen van Jézusban (Lk 17, 20-21) és eljövendő valóság (Mt 6, 9-15)
a)	Az óra felépítése
Témája:	A Messiás tanítása Isten országáról: már jelen van Jézusban és eljövendő valóság.
Célja:	Az Isten országát mint Jézusban jelen lévő és eljövendő valóságot bemutató részletek (Lk 17, 20-21; Mt 6, 9-15) szóelemzése és szövegértelmezése. A párbeszéd és az imádság műfaji jellemzői. Reflektálás Isten egyetemes üdvözítő akaratára: ima Isten országának elfogadásáért.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Feleltetés
3’	Egy tanulót feleltet. Kérdés: A szerető Atya alakjának megismertetése: a Lk 15, 11-32 részletének műfaja, a műfaj jellemzői; rövid tartalma, legfontosabb szavainak elemzése és összefoglaló értelmezése a szentírási szöveg segítségével.
A feleletet értékelik (tárgyi tudás, szabatos megfogalmazás, aktualizálás).	Szentírás	
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: A Messiás tanítása Isten országáról: az ország már jelen van Jézusban (Lk 17, 20-21) és eljövendő valóság (Mt 6, 9-15).
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép
Isten országa már jelen van Jézusban és eljövendő valóság (Lk 17, 20-21; Mt 6, 9-15)	

Prezentálás			
a)	Csöndes találkozás a szöveggel	3’	Kikeresteti a Szentírásból és elolvastatja a tanulókkal magukban a Lk 17, 20-21 és a Mt 6, 9-15 szövegét.	Szentírás	
b)	Hangos felolvasás
4’	Önként jelentkező tanulókkal felolvastatja a szövegeket.	Szentírás	
Feldolgozás			
a)	A szöveg tartalmának felidézése	4’	Elmondatja a perikopák tartalmát.
A tanulók a tartalom felidézéséhez használhatják a Szentírást.	
Szentírás	
b)	Szóelemzés
10’	Kiemelteti a legfontosabb kifejezéseket, megbeszélik magyarázatukat.
Ezzel párhuzamosan jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 54-56. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Az ország már jelen van Jézusban (Lk 17, 20-21) – szóelemzés

	köztetek van: Jézus az Isten üdvözítő jelenléte; nem látványos külső jelek alapján, hanem hittel kell felismerni
Isten országa eljövendő valóság (Mt 6, 9-15) – szóelemzés

	mi Atyánk: családias hangvételű megszólítás
	aki a mennyekben vagy: Isten mérhetetlenül felülmúlja a világot
	szenteltessék meg a te neved: az emberek ne tagadják meg Istent
	jöjjön el a te országod: az ország fokozatosan kibontakozó valóság
	akaratod: Isten az ember üdvösségét akarja
	mindennapi kenyerünket: a gondviselésben bízva a napi szükséges dolgokat kell kérni
	bocsásd meg vétkeinket: Isten elnéző és megbocsátó
	miképpen mi is: az imádság folyamán kell megbocsátanunk mások vétkeit	

c)	Értelmezés
10’	1.	Kérdések segítségével megfogalmaztatja a szövegek mondanivalóját:
●	Mi lehet a perikopák üzenete?
2.	Összefoglalja az elhangzottakat.
3.	Megnevezi a szövegek műfaját, elmondja jellemzőiket.
4.	Rögzítik a műfaji jellemzőket és az értelmezést: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 59-60. o.

Tk. 37. o.
Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Párbeszéd:	az evangélista által a történeti Jézus tanításának elemeiből alkotott dialógus

Imádság:	–	ószövetségi mintákra épülő irodalmi alkotás: könyörgés a mennyei Atyához
–	a történeti Jézus tanítását követve fogalmazzák meg az első húsvét utáni tanítványok

Az ország már jelen van Jézusban (Lk 17, 20-21) – értelmezés

Jézus azonosítja magát Isten országával. Ez az uralom Isten ajándéka, és szinte észrevétlenül már kezd megvalósulni az ő személyében és tevékenységében.

Isten országa eljövendő valóság (Mt 6, 9-15) – értelmezés

Isten országa egyszerre jelenvaló és eljövendő valóság. Isten üdvözítő akarata Jézusban megnyilvánult, de csak ott válik nyilvánvalóvá, ahol elfogadják Jézus útmutatásait.	

Aktualizálás
5’	Tanórai beszélgetés – aktualizálás kérdések segítségével:
●	Kitől tanultuk meg a Miatyánkot? 
●	Miért imádkozzuk nap mint nap?
●	Mikor jön el Isten országa?	Tk. 60. o.	
Befejezés
2’	Házi feladat:
Megtanulandó: a párbeszéd és az imádság műfaji jellemzői; Szentírással elemezni a Lk 17, 20-21 és a Mt 6, 9-15 szövegét (a füzet jegyzete, tk. 37. és 54-56.59-60. o.).
Következő órán felelés szóban.	
Füzet
Tk. 37. o.
Tk. 54-60. o.	
b)	Háttéranyagok
Táblakép (vetíthető formában)

19. óra:	A Messiás tanítása Isten országáról: az ország a Jézust elfogadó boldog emberek közössége (Mt 5, 1-12)
a)	Az óra felépítése
Témája:	A Messiás tanítása Isten országáról: az ország a Jézust elfogadó boldog emberek közössége.
Célja:	Az Isten országát mint a Jézust elfogadó boldog emberek közösségét bemutató szentírási részlet (Mt 5, 1-12) szóelemzése és szövegértelmezése. A boldogmondás műfaji jellemzői. A szövegértési készség fejlesztése.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Feleltetés
3’+3’	Két tanulót feleltet. Kérdések:
1. felelő:	Az ország már jelen van Jézusban (Lk 17, 20-21)
2. felelő:	Isten országa eljövendő valóság (Mt 6, 9-15)
A részlet műfaja, a műfaj jellemzői; rövid tartalma, legfontosabb szavainak elemzése és összefoglaló értelmezése a szentírási szöveg segítségével.
A feleleteket értékelik (tárgyi tudás, szabatos megfogalmazás, aktualizálás).	Szentírás	
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: A Messiás tanítása Isten országáról: az ország a Jézust elfogadó boldog emberek közössége (Mt 5, 1-12).
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép
Isten országa a Jézust elfogadó boldog emberek közössége (Mt 5, 1-12)	

Prezentálás			
a)	Csöndes találkozás a szöveggel
2’	Kikeresteti a Szentírásból és elolvastatja a tanulókkal magukban a Mt 5, 1-12 szövegét.	Szentírás	
b)	Hangos felolvasás
2’	Önként jelentkező tanulóval felolvastatja a perikopát.	Szentírás	
Feldolgozás			
a)	Szóelemzés	Hiányos szómagyarázatok kiegészítése (összidő: 20’)		
Páros munka: a hiányzó kifejezések azonosítása
7’	1.	A tanár egyenként kivetíti a tankönyvben található szómagyarázatokat az értelmezett kifejezés nélkül.
A tanulópárok a Szentírás segítségével megkeresik, hogy az egyes magyarázatokhoz melyik kifejezés tartozhat.
Füzetükben jegyzetelik a talált kifejezéseket.	Hiányos szómagyarázatok (vetíthető fólia)
Szentírás, füzet	
Páros munka: ellenőrzés
5’	2.	A tanár újra kivetíti egyenként a magyarázatokat.
A tanulópárok a tankönyv segítségével ellenőrzik, hogy a magyarázatokhoz a megfelelő kifejezéseket találták-e meg.	
Tk. 56-57. o.	
Közös ellenőrzés
5’	3.	A tanár irányításával közösen is ellenőrzik a megoldást.	Megoldás	
Közös munka: a szóelemzések rögzítése
3’	4.	A tanár a legfontosabb kifejezéseket kiemeli és a szentírási szövegnek megfelelő sorrendben rögzíti magyarázatukkal együtt: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 56-57. o.
Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Szóelemzés

	fölment a hegyre: nem földrajzi adat: az isteni kinyilatkoztatás „helyének” szimbóluma, a Sínai-hegyre emlékeztet
	lélekben szegények: nem a nincstelenekre, hanem egyfajta vallási lelkületre utal
	akik sírnak: ők azok, akik amiatt keseregnek, hogy még nem vált nyilvánvalóvá Isten országa
	éhezik és szomjazzák az igazságot: az éhség és szomjúság nem csupán anyagi dolgokra, hanem lelki javakra is vonatkozhat; az igazság Isten országának megnyilvánulása
	irgalmasok: az irgalom az isteni ország jele; irgalmas az, aki az ország polgáraként könyörületet gyakorol embertársával szemben
	tisztaszívűek: az izraelita felfogásban a szív az ember gondolat- és érzületvilágának forrását jelképezi, a „tisztaszívű” ember hűséges a szövetség Istenéhez
	békeszerzők: ők azok, akik összhangban élve Istennel azon fáradoznak, hogy az emberek között megvalósuljon a harmonikus együttélés
	akiket az igazság miatt üldöznek: ha valakit Jézus miatt üldöznek, ez hiteles jele annak, hogy már az ország polgára	

b)	Értelmezés
10’	1.	Kérdések segítségével megfogalmaztatja a szöveg mondanivalóját:
●	Mit jelent a boldogság?
●	Kik Isten országának tagjai?
●	Mi célt szolgál a sok ellentmondás?
2.	Összefoglalja az elhangzottakat.
3.	Megnevezi a szöveg műfaját, elmondja a műfaj jellemzőit.
4.	Rögzítik a műfaji jellemzőket és az értelmezést: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 60. o

Tk. 37. o.
Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Boldogmondás:	–	ószövetségi bölcsességi és apokaliptikus írásokól is ismert (pl. Zsolt 33, 12)
–	két részből áll:	–	egy személy vagy megszemélyesített testrész dicsőítése
–	a dicsőítés oka
–	látszólagos ellentmondásokat alkalmaz, hogy téves nézeteket igazítson ki

Értelmezés

A boldogmondások műfajában megfogalmazott részletben Jézus hangsúlyozza, hogy Isten országa ebben a világban van, de nem ebből a világból való. Isten országának tagjai más értékrend szerint élnek, mint e világ fiai, mert tudják, hogy az ország javai mérhetetlenül felülmúlják a földi világ anyagi, szellemei javait.	

Befejezés
2’	Házi feladat:
Megtanulandó: a boldogmondás műfaji jellemzői; Szentírással elemezni a Mt 5, 1-12 szövegét (a füzet jegyzete, tk. 37. és 56-57.60. o.).
Memoriter: a Mt 5, 1-12 szövege.
Következő órán felelés szóban.	
Füzet
Tk. 37. o.
Tk. 56-57.60. o.
Memoriter	
b)	Háttéranyagok
Táblakép (vetíthető formában)
Hiányos szómagyarázatok
Írásvetítővel vetíthető fólia a hiányos szöveggel

Megoldás a magyarázatok vetítésének sorrendjében:

	1.	fölment a hegyre
	2.	a szelídek, mert ők öröklik a földet
	3.	lélekben szegények
	4.	éhezik és szomjazzák az igazságot
	5.	békeszerzők
	6.	irgalmasok
	7.	tisztaszívűek
	8.	akik sírnak
	9.	akiket az igazság miatt üldöznek	A táblára felkerülő kifejezések a szentírási szövegnek megfelelő sorrendben:

	1.	fölment a hegyre
	2.	lélekben szegények
	3.	akik sírnak
	4.	a szelídek
	5.	éhezik és szomjazzák az igazságot
	6.	irgalmasok
	7.	tisztaszívűek
	8.	békeszerzők
	9.	akiket az igazság miatt üldöznek	

Számítógéppel kivetíthető forma: a hiányos szöveg és a megoldás

20. óra:	Az ország a minden embernek felkínált üdvösség (Mt 20, 1-16)
a)	Az óra felépítése
Témája:	A Messiás tanítása Isten országáról: az ország a minden embernek felkínált üdvösség.
Célja:	Az Isten országát mint a minden embernek felkínált üdvösséget bemutató szentírási részlet (Mt 20, 1-16) szóelemzése és szövegértelmezése. Reflektálás: ingyenes ajándék az életünkben, hogy faladataink vannak.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Feleltetés
3’	Egy tanulót feleltet. Kérdés: Az Isten országát mint a Jézust elfogadó boldog emberek közösségét bemutató részlet (Mt 5, 1-12) szövege (memoriter); műfaja, a műfaj jellemzői; rövid tartalma, legfontosabb szavainak elemzése és összefoglaló értelmezése a szentírási szöveg segítségével.
A feleletet értékelik (tárgyi tudás, szabatos megfogalmazás, aktualizálás).	Szentírás
(kivéve a memoriterhez)	
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: Az Isten országa a minden embernek felkínált üdvösség (Mt 20, 1-16).
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép
Az ország a minden embernek felkínált üdvösség (Mt 20, 1-16)	

Prezentálás			
a)	Csöndes találkozás a szöveggel
3’	Kikeresteti a Szentírásból és elolvastatja a tanulókkal magukban a Mt 20, 1-16 szövegét.	Szentírás	
b)	Hangos felolvasás
3’	Önként jelentkező tanulóval felolvastatja a szöveget.	Szentírás	
Feldolgozás			
a)	A szöveg tartalmának felidézése
4’	Elmondatja a perikopa tartalmát.
A tanulók a tartalom felidézéséhez használhatják a Szentírást.	
Szentírás	
b)	Szóelemzés
10’	Kiemelteti a legfontosabb kifejezéseket, megbeszélik magyarázatukat.
Ezzel párhuzamosan jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 58-59. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Szóelemzés

	a házigazdához: a parabolában Isten
	munkásokat: az ő feladatuk, hogy közreműködjenek Isten országa kibontakoztatásában
	egy dénárban: a napi munkabér; a parabolában Isten országának áldásai
	… óra: egy nap 12 egységből állt
	tizenegyedik óra: szokatlan időpont; Isten jóságát jelzi
	senki sem fogadott fel: Isten senkiről sem feledkezik meg
	zúgolódni kezdtek: emberi szempontból sérelmes, hogy egyformán kapnak bért
	akarok: Isten mindenkinek felkínálja az üdvösséget
	így lesznek…: jézusi mondás	

c)	Értelmezés
10’	1.	Kérdések segítségével megfogalmaztatja a szöveg mondanivalóját:
●	Mi lehet a perikopa üzenete?
●	Ki a választó és ki a kiválasztott?
2.	Összefoglalja az elhangzottakat.
3.	Rögzítik az értelmezést: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 60. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Értelmezés

A szőlőmunkásokról szóló parabolában Jézus az ország és a terjesztése érdekében végzett munka ajándék voltáról ad tanítást.	

Aktualizálás
5’	Tanórai beszélgetés – aktualizálás kérdések segítségével:
●	Mi a jutalmunk, ha szívesen teszünk meg valamit?
●	Kinek segítünk a legtöbbet, ha örömmel látjuk el feladatainkat, örömmel válaszolunk a hozzánk fordulóknak?	Tk. 60. o.	
Befejezés
2’	Házi feladat:
Megtanulandó: Szentírással elemezni a Mt 20, 1-16 szövegét (a füzet jegyzete, tk. 57-60. o.).
Következő órán felelés szóban.	
Füzet, tk. 57-60. o.	
b)	Háttéranyagok
Táblakép (vetíthető formában)

21. óra:	Összefoglalás: a Messiás személye, küldetése és tanítása
a)	Az óra felépítése
Témája:	A Messiás személye, küldetése és tanítása – összefoglalás.
Célja:	A Messiás személyéhez, küldetéséhez és tanításához kapcsolódó szentírási szövegek (Lk 4, 16-21; Mk 1, 9-11; Jn 1, 19-34; Lk 4, 42-44; Mt 5, 17-20; Lk 15, 11-32; Lk 17, 20-21; Mt 6, 9-15; Mt 5, 1-12; Mt 20, 1-16) műfajának (életművet bemutató epizód, értelmező látomás, irodalmi portré, szerkesztői összefoglalás, jézusi mondások alapán összeállított beszéd, példázat és parabola, párbeszéd, imádság, boldogmondás), szóelemzésének és szövegértelmezésének átismétlése, az ismeretek megszilárdítása. Felkészülés a számonkérésre.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Feleltetés
3’	Egy tanulót feleltet. Kérdés: Az Isten országa a minden embernek felkínált üdvösség (Mt 20, 1-16): a részlet rövid tartalma, legfontosabb szavainak elemzése és összefoglaló értelmezése a szentírási szöveg segítségével. 
A feleletet értékelik (tárgyi tudás, szabatos megfogalmazás, aktualizálás).	Szentírás	
Az óra témájának megadása
1’	Megadja az óra témáját: összefoglalás, felkészülés a következő óra dolgozatára. A dolgozat témája: A Messiás személye, küldetése és tanítása; formája: fogalmazás.		
Ismétlés			
a)	Szóelemzések ismétlése
10’	Páros munka – kifejezések magyarázatának felidézése:
●	Minden tanuló kap egy üres cédulát, erre mind a kilenc szövegből egy-egy tanult kifejezést ír.
●	A tanulópárok tagjai kicserélik cédulájukat, majd elmondják egymásnak a kapott szavak magyarázatát – egymás tudásának helyességét ellenőrzik.	
Üres cédulák
Szentírás
(Füzet, tk. csak ha kell)	
b)	Értelmezések ismétlése
12-14’	Egyéni, majd közös munka – az értelmezések felidézése:
●	Minden tanuló szabadon választ egy szöveget a kilenc közül, s leírja fejből annak értelmezését a füzetébe.
●	A tanár felolvastat egy-egy értelmezést mind a kilenc szöveg esetén. Közösen megbeszélik, kiegészítik, pontosítják a hallottakat.	
Füzet üres oldala	
c)	Műfajok ismétlése
10-11’	Egyéni, majd közös munka – a műfajok felidézése:
●	Minden tanuló kap egy üres cédulát, erre felír egy általa választott műfajt jellemző mondatot.
●	A tanár összeszedi, összekeveri, újra húzat a tanulókkal.
●	A tanulók felolvassák a cédulájukon szereplő mondatot, s megmondják, melyik műfaj sajátossága.	
Üres cédulák
(Tk., füzet)	
Befejezés
2’	Házi feladat:
Átismétlendő: a Messiás személye, küldetése és tanítása – a szentírási szövegekkel kapcsolatban tanult ismeretek
(a füzet jegyzete, tk. 33-60. o.).
Következő órán írásbeli számonkérés (35’; fogalmazás típusú dolgozat, segédeszköz: Szentírás).	
Füzet, tk. 33-60. o.	

22. óra:	Számonkérés a Messiás személyéhez, küldetéséhez és tanításához kapcsolódó szentírási szövegekből
a)	Az óra felépítése
Témája:	Írásbeli számonkérés a Messiás személyéhez, küldetéséhez és tanításához kapcsolódó szentírási szövegekből.
Célja:	A tanult szentírási szövegek számonkérése: fogalmazás a Lk 4, 16-21; Mk 1, 9-11; Jn 1, 19-34; Lk 4, 42-44; Mt 5, 17-20; Lk 15, 11-32; Lk 17, 20-21; Mt 6, 9-15; Mt 5, 1-12; Mt 20, 1-16 szóelemzéséből, szövegértelmezéséből.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Számonkérés			
a)	A számonkérés előkészítése
2-3’	Tartalmi bevezetés rövid ismétlő kérdésekkel:
●	Mi jellemzi a boldogmondásakat?
●	Mi a Messiás eljövetelének célja?
●	Mi jellemzi a parabolát?
A tanulók válaszaikhoz használhatják a Szentírást, a tankönyvet, füzetet.	Tk. 33-60. o.

Szentírás
Tk., füzet	
b)	A dolgozat bevezetése
3’	1.	A tanár lapokat oszt a fogalmazáshoz, közben a Szentírás kivételével mindent (könyv, füzet…) elrakat.
2.	Beosztja a csoportokat (A, B, C, D).
3.	Elmondja a feladatot:
●	A dolgozat formája: fogalmazás.
●	Szentírást lehet használni (mást nem).
●	Munkaidő: 35’.
●	Elmondja és a táblára is felírja a csoportok feladatát:
A: Jn 1, 19-34; B: Mt 6, 9-15; C: Lk 15, 11-32; D: Mt 5, 1-12	Lapok a fogalmazáshoz

Javítási-értékelési szempontrendszer
(ld. a 12. óránál)

Táblakép	
Táblakép
Címek:
A csoport	A Messiás személye: az Isten Báránya (Jn 1, 19-34)
B csoport	Isten országa mint eljövendő valóság (Mt 6, 9-15)
C csoport	A szerető Atya alakjának megismertetése (Lk 15, 11-32)
D csoport	Az ország a Jézust elfogadó boldog emberek közössége (Mt 5, 1-12)	

c)	Dolgozatírás
35+1’	1.	A tanulók munkába kezdenek.
A tanár dolgozatírás közben körbejár, figyel, szükség esetén segít értelmezni a feladatot.
2.	Az idő leteltével beszedi a kész dolgozatokat.	Szentírás	
Befejezés
1’	Házi feladat: nincs.		

3. a messiás közösséget teremtő tevékenysége

	23. óra:	Bevezetés: Izrael vallási közösségének tagolódása Jézus korában
	24. óra:	Számonkérés a Jézus korabeli Izrael vallási közösségének tagolódásából;
a tizenkettő kiválasztása (Mk 3, 13-19)
	25. óra:	Péter (Mt 16, 13-20)
	26. óra:	A hetvenkettő kiválasztása (Lk 10, 1-16)
	27. óra:	A látszólag kívülállók (Mk 9, 38-41)
	28. óra:	Jézus követésének feltétele (Lk 9, 23-27)
	29. óra:	Zakeus, a vámos (Lk 19, 1-10)
	30. óra:	A bűnös nő (Lk 7, 36-50)
	31. óra:	A határtalan messiási szeretet (Mt 5, 38-48)
	32. óra:	Számonkérés a Messiás közösséget teremtő tevékenységét bemutató szentírási szövegekből

23. óra:	Bevezetés: Izrael vallási közösségének tagolódása Jézus korában
a)	Az óra felépítése
Témája:	A Messiás közösséget teremtő tevékenysége – történeti bevezetés.
Célja:	Izrael vallási közösségének tagolódása Jézus korában (Kr. u. 28/29 - Kr. u. 30/33). Olvasott szöveg megértése a „tanulásút” módszerével. Önálló tanulási stratégiák fejlesztése.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Kapcsolódás az előző órához: a dolgozat kiosztása, értékelése
3’	Az előző órán írt dolgozat kiosztása:
Értékeli az osztály munkáját, teljesítményét. Kiosztja a dolgozatokat. Megbeszélik az általános problémákat. A személyes kérdéseket az óra utáni szünetben beszélik meg.	Dolgozatok javítva
Javítási-értékelési szempontrendszer
(ld. a 12. óránál)	
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: Izrael vallási közösségének tagolódása Jézus korában: történeti bevezetés.
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép
Bevezetés
– Izrael vallási közösségének tagolódása Jézus korában	

Bevezetés a csoportmunkába		
A „tanulásút” módszer bevezetése
3’	Röviden ismerteti a tankönyvi bevezető szöveg feldolgozási módszerét:
●	a tanulók 3-4 fős csoportokban dolgoznak;
●	a feldolgozás 4 lépésből áll (= 2 állomás 1-1 feladattal, illetve ezek ellenőrzése): ha egy csoport végzett egy feladattal, ill. annak ellenőrzésével, akkor megkaphatja a következő lépéshez szükséges borítékot;
●	fontos, hogy megfelelő hatékonysággal dolgozzanak, mert a következő órán számonkérés lesz ebből az anyagból.		
Csoportok kialakítása
2’	3-4 fős csoportokra osztja az osztályt.
Csoportfelosztás: pl. kártyákkal, kiszámolással vagy ülésrend szerint.
A tanulók kialakítják a csoportokat.	
Ültetőkártyák	
A szöveg feldolgozása 4 lépésben (össz. 21’)	Cél:	Az önálló tanulás képességének fejlesztése.
Mialatt a csoportok dolgoznak, a tanár körbejár közöttük, szükség esetén segít.		
5’	1.	Csoportonként egy tanuló kimegy az 1. állomás borítékjáért
(az 1. állomás feladata: hiányos szöveg kiegészítése).
A csoportok megoldják a feladatot.	1. sz. boríték	
4’	2.	Csoportonként egy tanuló kimegy az 1. állomás feladatának ellenőrző (2. sz.) borítékjáért.
A csoportok ellenőrzik megoldásukat.	2. sz. boríték
Tk. 61-63. o.	
8’	3.	Csoportonként egy tanuló kimegy a 2. állomás borítékjáért
(a 2. állomás feladata: kérdésekre megkeresni adott szövegben a választ).
A csoportok megoldják a feladatot.	3. sz. boríték
Tk. 61-63. o.	
4’	4.	Csoportonként egy tanuló kimegy a 2. állomás feladatának ellenőrző (4. sz.) borítékjáért.
A csoportok ellenőrzik megoldásukat.	4. sz. boríték
Tk. 61-63. o.	
Közös ellenőrzés, az ismeretek megszilárdítása
10’	Ismétlő kérdésekkel megszilárdítja, elmélyíti az új ismereteket, tisztázza a fogalmakat. A tanulókat felszólítja: ha hiányosak a jegyzeteik, egészítsék ki (ő maga most nem ír a táblán).
●	Mit tudunk a főtanácsról?
●	Mi a főpap feladata?
●	Kinek a törzséből származtatják a papokat?
A tanulók válaszaikhoz használhatnak segédeszközt.	Tk. 61-63. o.
Füzet

Tk., füzet	
Befejezés
2’	Házi feladat:
Megtanulandó: Izrael vallási közösségének tagolódása Jézus korában – történeti bevezetés (a füzet jegyzete, tk. 61-63 o.).
Következő órán írásbeli számonkérés az óra anyagából
(20’; segédeszköz: nincs).	
Füzet, tk. 61-63 o.	
b)	Háttéranyagok
Borítékok
A borítékokat a csoportok számának megfelelően kell előkészíteni.
1. sz. boríték
1. állomás	
Hová illenek a szövegben a következő szavak, kifejezések?
Kérem, hogy ne a lapra, hanem a füzetetekbe jegyzeteljetek!	
a)	törvénytudók
b)	71 tagot
c)	szentély	d)	ajtónállóként
e)	rabbi
f)	főpap	g)	tanúságtevő szerepeit
h)	Lévi törzséből
i)	csak egy	j)	országrészt
k)	főpapokból
l)	áldozatbemutatást	m)	mózesi törvény
n)	Kaifás József
o)	bírói	
	
Az egyetemes papi küldetés tudatában élő Izrael fontosabb ……… (1) és feladatait Jézus korában a főtanács intézménye, illetve a főpapok, a papok, a leviták és az írástudók csoportjai jelenítették meg.
A főtanács (nagytanács, vének tanácsa, gör. szünedrion) a zsidó nép legfőbb irányító testülete volt, amelynek élén a főpap állt. A főtanács tényleges hatalma az uralkodó személyétől függött: így például Nagy Heródes idejében csak látszólagos volt e hatalom. A főtanács intézménye valószínűleg a perzsa korban jött létre, de befolyása csak a Makkabeusok uralma alatt kezdett növekedni. A ……… (2) számláló testület Jézus korában három csoportból állt: a vénekből, a ……… (3) és az írástudókból. A görög preszbüterosz (idősebbik, vénebb) szóról elnevezett vének a nép legtekintélyesebb képviselői voltak azok közül, akik nem a papi nemzetségből származtak. A főpapok csoportjába a leváltott, illetve visszavonult főpapok tartoztak, valamint azoknak a családoknak a tagjai, amelyekből a főpapokat választották. Az írástudók a ………. (4) magyarázói voltak, és rendszerint a farizeusok vallási pártjához tartoztak. A főtanács a római uralom alatt vallási vonatkozásban teljesen szabadon rendelkezhetett, polgárjogi kérdések esetén azonban figyelembe kellett vennie a rómaiak korlátozó intézkedéseit.
A ……… (5) a főtanács élén álló pap, akinek felügyelete alá tartozott a templom, az istentisztelet és az istentiszteletet végző személyzet. Ő mutatta be naponta az áldozatot (Kiv 29,42), és az engesztelés napjára előírt szertartások végzése (Lev 16,2-től) is rá hárult. Annak ellenére, hogy a főpapi tisztség valószínűleg csak a babiloni fogság idején alakult ki, az úgynevezett papi irat szerzője a Lévi törzséből származó Áront, azaz Mózes testvérét tekinti az első főpapnak (Kiv 28; 30,10). A törvény szerint a főpap tisztsége haláláig tartott, s hivatalban egyszerre ……… (6) főpap lehetett. Többször előfordult azonban, hogy a politikai hatalom leváltotta a főpapot, aki viszont leváltása után is megőrizhette befolyását. Jó példa erre Annás, akit fiai követtek a főpapi székben. Jézus nyilvános működése idején a Kajaf nemzetségből származó ……… (7) gyakorolta a főpapi tisztet, aki Kr. u. 18-tól 36-ig volt hivatalban. – Az Újszövetségben a többes számú „főpapok” kifejezésen a Heródes vagy a római helytartó által leváltott személyeket kell értenünk, illetve azoknak az előkelő családoknak a tagjait, akik közül a főpapot választották.
A papok azok a többnyire ……… (8) származó személyek (vö. Szám 18, 23-24; de 1 Kir 12,31), akik az istentisztelet alkalmával a tanítást és az ……… (9) végezték, illetve a templom javait kezelték vagy felügyelték. A papság intézményének eredetét homály fedi. A Kivonulás könyvének szerzője szerint az izraelita papság Mózes testvérével, Áronnal kezdődik, aki maga is levita volt (Kiv 28, 40-41). Ez azonban nem zárja ki azt a lehetőséget, hogy Izraelben már korábban is voltak papok. Valószínű, hogy a pátriárkák korában az istentiszteleti cselekményeket (áldozatbemutatás, Isten áldásának közvetítése, az imádság vezetése stb.) a családfők vagy a törzsek vezetői végezték. A papság intézményének kialakulása és megszilárdulása csak Dávid király idejében kezdődött, amikor a jeruzsálemi …… (10) vallási központtá lett egész Izrael számára. Az izraelita zsidó papság a fogság utáni időben 24 papi osztályra vagy nemzetségre oszlott. E tagolódás eredetét a Krónikák könyvének szerzője Dávid királyra vezeti vissza (vö. 1 Krón 24). A papi osztályok szolgálatuk rendjét sorsvetéssel állapították meg (1 Krón 24; Lk 1,8-tól).
A leviták a papokhoz hasonlóan Lévinek (Ter 29,34) az utódai. A 12 törzs rendszerében ők nem kaptak külön ……… (11), mert papi szolgálatra lettek kiválasztva (vö. Szám 18, 23-24). A leviták és a papok szerepe a Kr. e. 7. századig nem határolódott el világosan egymástól. Amikor azonban Jozija király Kr. e. 622 körül vallási reformot vezetett be, és a jeruzsálemi templomot tette a Jahve-kultusz központjává, megváltozott a helyzet. Minthogy a reform értelmében csak Jeruzsálem számított törvényes istentiszteleti helynek, a vidéki levita papok elveszítették korábbi szerepüket, jövedelmüket, és alárendelt helyzetbe kerültek: a továbbiakban énekesként, ……… (12), a templomi kincstár őreként vagy vallásoktatóként segítették a jeruzsálemi papságot (vö. 1 Krón 25-26; Neh 8,7-től). A Számok könyvének szerzője szerint először Áron fiai lettek papok, a leviták pedig csak később kaptak megbízást arra, hogy Áron fiainak szolgálatára legyenek (Szám 3, 5-10).
Az írástudók (törvénytanítók, ……… (13) a mózesi törvény magyarázatában jártas személyek voltak. Mivel Mózes öt könyve a polgári életre is érvényes törvénygyűjtemény volt, az írástudók egyúttal jogi, ……… (14) gyakorlatot is folytattak. Rendjük a próféták aranykora után, a babiloni fogságot követő időszakban alakult ki. Nagy példaképük Ezdrás volt (Ezdr 7, 6.10). A nép tiszteletteljes megszólításában a rabbi nevet kapták. A héber és arám rab (nagy ember, úr) szó alapján a ……… (15) kifejezés jelentése: uram, mesterem. Nagy Heródes uralkodása alatt két híres írástudó működött Palesztinában: a mérsékelt irányzatot képviselő Hillél és a szigorúbb felfogást valló Sammaj.
Az evangéliumokból kiviláglik, hogy Jézus elsősorban Izrael hierarchikusan tagolódó, tanúságtevő közösségének a megújításán fáradozott (vö. Mt 10,6; 15,24). Tény azonban az is, hogy e munkája idején kapcsolatba került olyanokkal is, akik nem tartoztak a választott néphez: adott esetben megdicsérte a pogányok hitét, és a messiási közösség áldásaiban részesítette őket (vö. Mt 8,10; 15,28; Lk 7,9). Ez azt mutatja, hogy a megújított Izrael közösségébe nem csupán azokat akarta egybegyűjteni, akik nemzetiségi és vallási szempontból zsidók voltak, hanem mindazokat, akik elfogadták az ország jelenvalóságáról szóló örömhírt, és hajlandók voltak erről tanúságot tenni.	
	
Ha elkészültetek a feladattal, gyertek a következő borítékért, hogy megnézzétek, hány találatotok van!	
2. sz. boríték
Az 1. állomás ellenőrzése	
Gratulálunk a feladat megoldásához!
A helyes válaszokat a tankönyv 61-63. oldalán találjátok. Nézzétek meg, hány kifejezést sikerült a megfelelő helyre illesztenetek!
Ha készen vagytok az ellenőrzéssel, jöhettek a következő feladatot tartalmazó borítékért!	

Megoldás
1 – g; 2 – b; 3 – k; 4 – m; 5 – f; 6 – i; 7 – n; 8 – h; 9 – l; 10 – c; 11 – j; 12 – d; 13 – a; 14 – o; 15 – e
3. sz. boríték
2. állomás	
Nagyon ügyesek voltatok, eljutottatok a következő állomáshoz.
Keressétek ki a tankönyv 61-63. oldaláról a következő kérdésekre a válaszokat. A füzetetekben röviden jegyzeteljetek is. Hasznos, ha megadjátok azoknak a soroknak a számát, ahol a válasz található, megkönnyíti majd megoldásotok ellenőrzését.
Ismét kérem, hogy ne a lapra, hanem a füzetetekbe jegyzeteljetek!	
	1.	Jézus korában milyen fontosabb csoportok látták el a tanúságtételt?
	2.	Mi volt a zsidó nép legfőbb irányító testülete?
	3.	Kitől függött a főtanács hatalma?
	4.	Hány tagból állt a főtanács?
	5.	Milyen területen rendelkezett a főtanács szabadon a római uralom idején?
	6.	Mit felügyelt a főpap?
	7.	Hány főpap lehetett egyszerre a törvény szerint?
	8.	Ki volt a főpap Jézus idejében?
	9.	Kinek a törzséből származnak a papok?
	10.	Mi volt a feladatuk a papoknak?
	11.	Mikor határolódik el a papok és a leviták szerepe?
	12.	Mi a feladatuk a levitáknak?
	13.	Kik az írástudók?
	14.	Milyen gyakorlatot folytattak az írástudók?
	15.	Min fáradozott Jézus az evangéliumok szerint?	
Ha megtaláltátok és fel is jegyeztétek a válaszokat, jöhettek a következő borítékért, amely a megoldást tartalmazza.	
4. sz. boríték
A 2. állomás ellenőrzése	
Örülök, hogy már a válaszok ellenőrzésénél jártok!
Ellenőrizzétek a kérdésekre adott válaszaitokat, hogy lássátok, milyen ügyesen dolgoztatok!	
	1.	A főtanács, főpapok, leviták, írástudók csoportjai.	61. o. a) pont 11. sor	
	2.	A főtanács.	13. sor	
	3.	Az uralkodó személyétől.	14. sor	
	4.	71 tagból.	17. sor	
	5.	Vallási vonatkozásban.	62. o. 5. sor	
	6.	A templomot, az istentiszteletet és az istentiszteletet végző személyzetet.	8-9. sor	
	7.	Egyszerre csak egy.	13-14. sor	
	8.	A Kajaf nemzetségből származó Kaifás József.	16-17. sor	
	9.	Lévi törzséből.	21. sor	
	10.	Istentiszteletek alkalmával tanítottak, végezték az áldozatbemutatást, kezelték és felügyelték a templom javait.	22-23. sor	
	11.	Kr. e. 7. századtól.	36. sortól	
	12.	Énekesek, ajtónállók, a kincstár őrei, vallásoktatók.	41. sor	
	13.	A mózesi törvény magyarázatában jártas személyek.	45-46. sor	
	14.	A törvénymagyarázat mellett jogi és bírói gyakorlatot.	63. o. 1. sor	
	15.	Izrael tanúságtevő közösségének megújításán.	7-8. sor	
Gratulálok az eredményhez, remélem, megértettétek a bevezető szöveget!	

Ültetőkártyák
A kártyákat az osztály létszámának megfelelően kell előkészíteni úgy, hogy egy csoportba 3-4 tanuló kerüljön.

24. óra:	Számonkérés a Jézus korabeli Izrael vallási közösségének tagolódásából; a tizenkettő kiválasztása (Mk 3, 13-19)
a)	Az óra felépítése
Témája:	Számonkérés a Jézus korabeli Izrael vallási közösségének tagolódásából. A szoros értelemben vett tanítványi kör – a tizenkettő kiválasztása.
Célja:	A Jézus korabeli Izrael vallási közösségének tagolódásáról tanult ismeretek írásbeli számonkérése. A tizenkettő kiválasztását bemutató szentírási szöveg (Mk 3, 13-19) szóelemzése és szövegértelmezése. A neveket tartalmazó lista műfaji jellemzői.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Számonkérés			
a)	A számonkérés előkészítése
2-3’	Tartalmi bevezetés rövid ismétlő kérdésekkel:
●	Milyen tagolódás jellemezte Jézus korában Izraelt?
●	Ki volt a főpap?
●	Mikor határolódik el a papok és a leviták szerepe?
●	Mi volt a leviták feladata?
A tanulók válaszaikhoz használhatják a tankönyvet, füzetet.	Tk. 61-63. o.

Tk., füzet	
b)	A dolgozat bevezetése
2’	1.	Beosztja a csoportokat (A, B), közben mindent (könyv, füzet…) elrakat.
2.	Elmondja a feladatot:
●	Kérdésekre kell válaszolni – röviden, érthetően.
●	Segédeszközt nem lehet használni.
●	Munkaidő: 20’.
3.	Kiosztja a feladatlapokat.	Dolgozatkérdések
(A/B csoport)
Feladatlapok
(A/B csoport)
Értékelőlapok
(A/B csoport)	
c)	Dolgozatírás
20+1’	1.	A tanulók munkába kezdenek.
A tanár dolgozatírás közben körbejár, figyel, szükség esetén segít értelmezni a feladatot.
2.	Az idő leteltével beszedi a kész dolgozatokat.		
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: A szoros értelemben vett tanítványi kör – a tizenkettő kiválasztása (Mk 3, 13-19).
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép
A tizenkettő kiválasztása (Mk 3, 13-19)	

Prezentálás			
a)	Csöndes találkozás a szöveggel
2’	Kikeresteti a Szentírásból és elolvastatja a tanulókkal magukban a Mk 3, 13-19 szövegét.	Szentírás	
b)	Hangos felolvasás
2’	Önként jelentkező tanulóval felolvastatja a szöveget.	Szentírás	
Feldolgozás			
a)	A szöveg tartalmának felidézése
2’	Elmondatja a perikopa tartalmát.
A tanulók a tartalom felidézéséhez használhatják a Szentírást.	
Szentírás	
b)	Szóelemzés
5’	Kiemelteti a legfontosabb kifejezéseket, megbeszélik magyarázatukat.
Ezzel párhuzamosan jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 65-67. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Szóelemzés

	akiket ő akart: Jézus szabadsága a választásban
	létrehozta…: a választottaknak Jézus társaságában kell felkészülniük eljövendő feladatukra
	a Tizenkettőt: szimbolikus szám, a 12 törzsre utal
	apostol: görög ‘küldök’; Jézus igehirdetői feladatra küldi választottait	

c)	Értelmezés
5’	1.	Kérdések segítségével megfogalmaztatja a szöveg mondanivalóját:
●	Mi lehet a perikopa üzenete? 
●	Milyen programot fogalmaz meg?
2.	Összefoglalja az elhangzottakat.
3.	Megnevezi a szöveg műfaját, elmondja a műfaj jellemzőit.
4.	Rögzítik a műfaji jellemzőket és az értelmezést: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 70. o.

Tk. 64. o.
Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Neveket tartalmazó lista:
–	királyok, nemzetségek, vallási csoportok tagjainak nevét felsoroló gyűjtemény
–	a szóbeli hagyomány őrizte meg – csak megközelítően pontos

Értelmezés

Az apostolok meghívásáról szóló bibliai részlet neveket tartalmazó lista. Azt mutatja, hogy a Messiás egy kisebb közösséget választ ki, akik majd Isten új népének magjává válnak.	

Befejezés
2’	Házi feladat:
Megtanulandó: a neveket tartalmazó lista műfaji jellemzői; Szentírással elemezni a Mk 3, 13-19 szövegét (a füzet jegyzete, tk. 64. és 65-67.70. o.).
Következő órán felelés szóban.	
Füzet
Tk 64. o.
Tk. 65-67.70. o.	
b)	Háttéranyagok
Táblakép (vetíthető formában)

Dolgozatkérdések
A csoport
1.	Ismertesd a főtanács ismérveit (tagok, csoportjai, hatalma, létrejötte, feladata)!
2.	Kik az írástudók (fő ismérvük, nevük, gyakorlatuk)?
B csoport
1.	Ismertesd a főpapi intézmény ismérveit (feladatai, jellemzői, konkrét személyek)!
2.	Ismertesd a papokra vonatkozó legfontosabb ismereteket (eredetük, feladatuk)!

Feladatlapok (A és B csoport)
Feladatlapok a diákoknak: dolgozatkérdések a válaszokhoz szükséges hely kihagyásával.
Értékelőlapok
A csoport

	Kérdés	Összpont-szám	Válasz elemei	Pontozás elemei	
1.	Ismertesd a főtanács ismérveit (tagok, csoportjai, hatalma, létrejötte, feladata)!	7 pont	71 tagból áll	1 p	
			élén a főpap	1 p	
			vének, főpapok, írástudók	1 p	
			perzsa korban jött létre	1 p	
			hatalma az uralkodó személyétől függött	1 p	
			vallási vonatkozásban önálló	1 p	
			polgárjogi kérdésekben hatalma korlátozott	1 p	
2.	Kik az írástudók (fő ismérvük, nevük, gyakorlatuk)?	4 pont	törvény magyarázatában jártasak	1 p	
			név: rabbi = nagy ember, úr	1 p	
			jogi és	1 p	
			bírói gyakorlat	1 p	

A dolgozat értékelése:
10-11 pont 5; 8-9 pont 4; 6-7 pont 3; 4-5 pont 2; 1-3 pont 1	

B csoport

	Kérdés	Összpont-szám	Válasz elemei	Pontozás elemei	
1.	Ismertesd a főpapi intézmény ismérveit (feladatai, jellemzői, konkrét személyek)!	7 pont	a főtanács élén áll	1 p	
			felügyeli	a templomot	1 p	
			az istentiszteletet	1 p	
			az istentiszteletet végző személyzetet	1 p	
			hivatalban egyszerre csak egy lehet	1 p	
			Mózes testvére, Áron volt az első	1 p	
			Jézus korában Kaifás József	1 p	
2.	Ismertesd a papokra vonatkozó legfontosabb ismereteket (eredetük, feladatuk)!	4 pont	Lévi törzséből származnak	1 p	
			istentiszteleten tanítás	1 p	
			áldozatbemutatás	1 p	
			templom javainak kezelése	1 p	

A dolgozat értékelése:
10-11 pont 5; 8-9 pont 4; 6-7 pont 3; 4-5 pont 2; 1-3 pont 1	

25. óra:	Péter (Mt 16, 13-20)
a)	Az óra felépítése
Témája:	A szoros értelemben vett tanítványi kör – Péter.
Célja:	A Péter szerepét bemutató szentírási részlet (Mt 16, 13-20) szóelemzése és szövegértelmezése. Reflektálás kapcsolódásunkra a plébániai közösséghez.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Feleltetés
3’	Egy tanulót feleltet. Kérdés: A tizenkettő kiválasztásáról szóló szöveg (Mk 3, 13-19) műfaja, a műfaj jellemzői; rövid tartalma, legfontosabb szavainak elemzése és összefoglaló értelmezése a szentírási szöveg segítségével.
A feleletet értékelik (tárgyi tudás, szabatos megfogalmazás, aktualizálás).	Szentírás	
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: A szoros értelemben vett tanítványi kör – Péter (Mt 16, 13-20).
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép
Péter (Mt 16, 13-20)	

Prezentálás			
a)	Csöndes találkozás a szöveggel
2’	Kikeresteti a Szentírásból és elolvastatja a tanulókkal magukban a Mt 16, 13-20 szövegét.	Szentírás	
b)	Hangos felolvasás
2’	Önként jelentkező tanulóval felolvastatja a szöveget.	Szentírás	
Feldolgozás			
a)	A szöveg tartalmának felidézése
3’	Elmondatja a perikopa tartalmát.
A tanulók a tartalom felidézéséhez használhatják a Szentírást.	
Szentírás	
b)	Szóelemzés
10’	Kiemelteti a legfontosabb kifejezéseket, megbeszélik magyarázatukat.
Ezzel párhuzamosan jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 68-70. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Szóelemzés

	a Krisztus, az élő Isten Fia: Jézus istenfiúságát feltámadása után ismerték fel tanítványai
	a test és vér: Péter a kinyilatkoztatás erejében ismeri fel Jézus messiási voltát
	kőszikla: ezt a nevet valószínűleg Jézus alkotta meg: Péter feladatát jelzi vele, melyre Isten teszi őt majd alkalmassá
	egyházamat: az isteni országról tanúságot tevő közösség
	az alvilág kapui: az élet ellenpólusa
	a mennyek országának kulcsait: szókép, a hatalom átruházásának jelképe
	megkötsz … feloldasz…: elítélni, illetve felmenteni	

c)	Értelmezés
10’	1.	Kérdések segítségével megfogalmaztatja a szöveg mondanivalóját:
●	Mi lehet a perikopa üzenete?
●	Miben mutatkozott meg Péter „szikla” mivolta?
2.	Összefoglalja az elhangzottakat.
3.	Rögzítik az értelmezést: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 70-71. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Értelmezés

A Péter szerepét bemutató részlet összetett műfajú elbeszélés (pl. jézusi mondás, boldogmondás, eredetmagyarázat stb. ötvözete) – az egyház „alapítólevele”. A szövegből kiderül, hogy Jézus különleges szerepet szánt közösségében Péternek. A szikla a Messiást elfogadó Péter hite, mely nem az ő emberi teljesítménye, hanem Isten ajándéka.	

Aktualizálás
6’	Tanórai beszélgetés – aktualizálás kérdések segítségével:
●	Miben lehetünk segítségére a helyi lelkipásztornak?
●	Miért fontos, hogy részt vegyünk a plébánia életében?	Tk. 71. o.	
Kapcsolódás az előző órához: a dolgozat kiosztása, értékelése
3’	Az előző órán írt dolgozat kiosztása:
Értékeli az osztály munkáját, teljesítményét. Kiosztja a dolgozatokat. Megbeszélik az általános problémákat. A személyes kérdéseket az óra utáni szünetben beszélik meg.	Feladatlapok javítva
Értékelőlapok (A/B csoport)	
Befejezés
2’	Házi feladat:
Megtanulandó: Szentírással elemezni a Mt 16, 13-20 szövegét (a füzet jegyzete, tk. 68-71. o.).
Következő órán felelés szóban.	
Füzet; tk. 68-71. o.	
b)	Háttéranyagok
Táblakép (vetíthető formában)

26. óra:	A hetvenkettő kiválasztása (Lk 10, 1-16)
a)	Az óra felépítése
Témája:	A tág értelemben vett tanítványi kör – a hetvenkettő kiválasztása.
Célja:	A hetvenkettő kiválasztását bemutató szentírási részlet (Lk 10, 1-16) szóelemzése és szövegértelmezése. A tanítványi missziót bemutató epizód műfaji jellemzői. Reflektálás arra, hogy világi személyként is faladatunk a tanúságtevés.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Feleltetés
3’	Egy tanulót feleltet. Kérdés: A Péter szerepét bemutató rész (Mt 16, 13-20) rövid tartalma, legfontosabb szavainak elemzése és összefoglaló értelmezése a szentírási szöveg segítségével.
A feleletet értékelik (tárgyi tudás, szabatos megfogalmazás, aktualizálás).	Szentírás	
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: A tág értelemben vett tanítványi kör – a hetvenkettő kiválasztása (Lk 10, 1-16).
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép
A hetvenkettő kiválasztása (Lk 10, 1-16)	

Prezentálás			
a)	Csöndes találkozás a szöveggel	2’	Kikeresteti a Szentírásból és elolvastatja a tanulókkal magukban a Lk 10, 1-16 szövegét.	Szentírás	
b)	Hangos felolvasás
2’	Önként jelentkező tanulóval felolvastatja a szöveget.	Szentírás	
Feldolgozás			
a)	A szöveg tartalmának felidézése	3’ 	Elmondatja a perikopa tartalmát.
A tanulók a tartalom felidézéséhez használhatják a Szentírást.	
Szentírás	
b)	Szóelemzés
10’	Kiemelteti a legfőbb kifejezéseket, megbeszélik magyarázatukat.
Ezzel párhuzamosan jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 72-74. o.
Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Szóelemzés

	hetvenkettőt: szimbolikus szám (vö. Ter 10), a választottak az emberiség egészét képviselik
	az aratnivaló sok: az aratás Isten népének végidőbeli összegyűjtése
	kérjétek…: a küldöttek sikerét Isten szavatolhatja
	ne vigyetek…: nem betű szerint értendő; Istenbe vetett bizalmat kér Jézus
	békesség…: a tanítvány Isten áldását viszi a házba
	egyétek, amit elétek tesznek: fogadják el a vendéglátók gondoskodását
	port is lerázzuk: jelképes cselekedet: elhatárolódás az örömhírt elutasítóktól	

c)	Értelmezés
10’	1.	Kérdések segítségével megfogalmaztatja a szöveg mondanivalóját:
●	Kire hivatkoznak az első keresztények küldetésük teljesítésekor?
2.	Összefoglalja az elhangzottakat.
3.	Megnevezi a szöveg műfaját, elmondja a műfaj jellemzőit.
4.	Rögzítik a műfaji jellemzőket és az értelmezést: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 77. o.

Tk. 64. o.
Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Tanítványi missziót bemutató epizód:
–	az evangélisták alkotják a hagyományt szabadon kezelve – nem céljuk a történeti pontosság 
–	a történeti Jézustól eredő mondásokon alapulnak
–	céljuk: igazolni a tanítványok küldetésének jézusi eredetét, kiemelni igehirdetői munkájuk jellemzőit

Értelmezés

A leírás tanítványi missziót bemutató epizód. Jézus követői húsvét után megértik, nem csupán Izrael házának elveszett juhaihoz van küldetésük, hanem az egész emberiséghez. Ezt a küldetéstudatot a húsvét előtti Jézus akaratára vezetik vissza.	

Aktualizálás
5-7’	Tanórai beszélgetés – aktualizálás kérdések és Sieger Köder festménye segítségével:
●	Kik a 72 tanítvány mai utódai?
●	Milyen feladatuk van ma is a tanítványoknak?	Tk. 78. o.
Sieger Köder festménye	
Befejezés
2’	Házi feladat:
Megtanulandó: a tanítványi missziót bemutató epizód műfaji jellemzői; Szentírással elemezni a Lk 10, 1-16 szövegét (a füzet jegyzete, tk. 64. és 72-74.77-78. o.).
Következő órán felelés szóban.	
Füzet
Tk. 64. o.
Tk. 72-78. o.	
b)	Háttéranyagok
Táblakép (vetíthető formában)

Sieger Köder festménye: „Ti adjatok nekik enni”

27. óra:	A látszólag kívülállók (Mk 9, 38-41)
a)	Az óra felépítése
Témája:	A tág értelemben vett tanítványi kör – a látszólag kívülállók.
Célja:	A látszólag kívülállókról szóló szentírási részlet (Mk 9, 38-41) szóelemzése és szövegértelmezése. A katekézis műfaji jellemzői. Reflektálás arra, hogy a bűn okozta emberi nyomorúsággal szemben küzdő valamennyi ember Krisztus tanítványa.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Feleltetés
3’	Egy tanulót feleltet. Kérdés: A hetvenkettő kiválasztása (Lk 10, 1-16): a részlet műfaja, a műfaj jellemzői; rövid tartalma, a legfontosabb szavak elemzése és összefoglaló értelmezés a szentírási szöveg segítségével.
A feleletet értékelik (tárgyi tudás, szabatos megfogalmazás, aktualizálás).	Szentírás	
Bevezetés – asszociációs előkészítés
5’	●	A tanár – egyéni munka keretében – a tanulókkal két kifejezést írat a füzetükbe, mely a tanítvány szóról eszükbe jut.
●	Minden tanuló kiválaszt egyet, kimegy és felírja a tábla egy kijelölt részére.
●	Az asszociációs vázlat a táblán marad az aktualizálásig.	Füzet

Tábla	
Táblakép: lehetséges tanulói asszociációk

Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: A tág értelemben vett tanítványi kör – a látszólag kívülállók (Mk 9, 38-41).
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
A látszólag kívülállók (Mk 9, 38-41)	

Prezentálás			
a)	Csöndes találkozás a szöveggel	2’	Kikeresteti a Szentírásból és elolvastatja a tanulókkal magukban a Mk 9, 38-41 szövegét.	Szentírás	
b)	Hangos felolvasás
2’	Önként jelentkező tanulóval felolvastatja a szöveget.	Szentírás	
Feldolgozás			
a)	A szöveg tartalmának felidézése	3’ 	Elmondatja a perikopa tartalmát.
A tanulók a tartalom felidézéséhez használhatják a Szentírást.	
Szentírás	
b)	Szóelemzés
8’	Kiemelteti a legfőbb kifejezéseket, megbeszélik magyarázatukat.
Ezzel párhuzamosan jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 75-76. o.
Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Szóelemzés

	a te nevedben: Jézus megbízásából, az ő szándéka szerint cselekedni
	ördögöt: a bűnök következményeinek megszemélyesítése; a betegségek okozói
	űz: irgalom gyakorlásával megszabadít
	aki nincs ellenünk, velünk van: közmondásszerű idézet Jézustól; ha az ember nem is vallja magát tanítványnak, tettei alapján az országot megvalósító tanítványok közé tartozhat
	pohár vizet…: az is, aki akár a legcsekélyebb mértékben is segít	

c)	Értelmezés
10’	1.	Kérdések segítségével megfogalmaztatja a szöveg mondanivalóját:
●	Milyen szolgálatokat emel ki az evangélista?
2.	Összefoglalja az elhangzottakat.
3.	Megnevezi a szöveg műfaját, elmondja a műfaj jellemzőit.
4.	Rögzítik a műfaji jellemzőket és az értelmezést: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 77-78. o.

Tk. 64. o.
Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Katekézis:	–	a történeti Jézus mondásait és cselekedeteit felidéző beszéd
–	célja a szűkebb vagy bővebb tanítványi kör oktatása

Értelmezés

A részlet tanítása: nem csak azok tartoznak a Messiás tanítványi köréhez, akik ezt megvallják, hanem azok is, akik nem ismerik őt, de cselekedeteik összhangban vannak tanításával.	

Aktualizálás
5-6’	Tanórai beszélgetés – aktualizálás kérdések és az óra eleji asszociációs vázlat segítségével:
●	Ismernek-e olyan embereket, akik nem tartoznak egyik keresztény felekezethez sem, mégis önzetlenül segítenek?	Tk. 78. o.
Asszociációs vázlat a táblán	
Befejezés
2’	Házi feladat:
Megtanulandó: a katekézis műfaji jellemzői; Szentírással elemezni a Mk 9, 38-41 szövegét (a füzet jegyzete, tk. 64. és 75-78. o.).
Következő órán felelés szóban.	
Füzet
Tk. 64. o.
Tk. 75-78. o.	
b)	Háttéranyagok
Táblakép (vetíthető formában)

28. óra:	Jézus követésének feltétele (Lk 9, 23-27)
a)	Az óra felépítése
Témája:	A tág értelemben vett tanítványi kör – Jézus követésének feltétele.
Célja:	Jézus követésének feltétele (Lk 9, 23-27): a katekézis szóelemzése és szövegértelmezése. Reflektálás a világ nyújtotta látszatbiztonságra, az Istenbe vetett bizalomra, a kereszthordozásra.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Feleltetés
3’	Egy tanulót feleltet. Kérdés: A látszólag kívülállók (Mk 9, 38-41): a részlet műfaja, a műfaj jellemzői; rövid tartalma, a legfontosabb szavak elemzése és összefoglaló értelmezése a szentírási szöveg segítségével.
A feleletet értékelik (tárgyi tudás, szabatos megfogalmazás, aktualizálás).	Szentírás	
Bevezetés – asszociációs előkészítés
5’	●	A tanár – egyéni munka keretében – a tanulókkal két olyan kifejezést írat a füzetükbe, amely az élet szóról eszükbe jut.
●	Minden tanuló kiválaszt egyet, kimegy és felírja a tábla egy kijelölt részére.
●	Az asszociációs vázlat a táblán marad az aktualizálásig.	Füzet

Tábla	
Táblakép: lehetséges tanulói asszociációk

Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: A tág értelemben vett tanítványi kör – Jézus követésének feltétele (Lk 9, 23-27).
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Jézus követésének feltétele
(Lk 9, 23-27)	

Prezentálás			
a)	Csöndes találkozás a szöveggel
2’	Kikeresteti a Szentírásból és elolvastatja a tanulókkal magukban a Lk 9, 23-27 szövegét.	Szentírás	
b)	Hangos felolvasás
2’	Önként jelentkező tanulóval felolvastatja a szöveget.	Szentírás	
Feldolgozás			
a)	A szöveg tartalmának felidézése	3’ 	Elmondatja a perikopa tartalmát.
A tanulók a tartalom felidézéséhez használhatják a Szentírást.	
Szentírás	
b)	Szóelemzés
8’	Kiemelteti a legfontosabb kifejezéseket, megbeszélik magyarázatukat.
Ezzel párhuzamosan jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 76-77. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Szóelemzés

	mindenkihez: Jézus mindenkit tanítványává akart tenni
	vegye föl keresztjét…: a kereszt kivégzőeszköz; aki vállára vette, mindennel leszámolt, csak Istenben bízhatott; Jézus nem önsanyargatásra buzdít, hanem az Istenbe vetett bizalomra
	aki meg akarja menteni életét, elveszíti azt: aki görcsösen ragaszkodik a földi léthez, s nem törődik Isten országával, rossz úton jár
	az Emberfia is szégyellni fogja: antropomorf kifejezés: buzdítás, hogy ne rekesszük ki magunkat Isten országából	

c)	Értelmezés
10’	1.	Kérdések segítségével megfogalmaztatja a szöveg mondanivalóját:
●	Mit jelent a kereszthordozás?
2.	Összefoglalja az elhangzottakat.
3.	Rögzítik az értelmezést: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 78. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Értelmezés

A részlet műfaja katekézis. Jézus tanítványai mindazok, akik naponta felveszik keresztjüket, azaz szabaddá válnak a földi értékek vonzásától, és úgy vállalják a földi lét elkerülhetetlen megpróbáltatásait, hogy közben Istenben bíznak.	

Aktualizálás
5’	Tanórai beszélgetés – aktualizálás kérdések és az óra eleji asszociációs vázlat segítségével:
●	Milyen biztosítékok vannak életünkben?
●	Kiben bízunk a legjobban? Miért?	Tk. 78. o.
Asszociációs vázlat a táblán	
Befejezés
2’	Házi feladat:
Megtanulandó: Szentírással elemezni a Mk 9, 23-27 szövegét (a füzet jegyzete, tk. 76-78. o.).
Következő órán felelés szóban.	
Füzet; tk. 76-78. o.	
b)	Háttéranyagok
Táblakép (vetíthető formában)

29. óra:	Zakeus, a vámos (Lk 19, 1-10)
a)	Az óra felépítése
Témája:	A mindenki előtt nyitott messiási közösség – Zakeus, a vámos.
Célja:	A Zakeusróll szóló elbeszélés (Lk 19, 1-10) szóelemzése és szövegértelmezése. A találkozás-elbeszélés „műfaji” jellemzői. Reflektálás a figyelmes és kitüntető szeretet életalakító hatására.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Feleltetés
3’	Egy tanulót feleltet. Kérdés: Jézus követésének feltétele (Lk 9, 23-27): rövid tartalom, a legfontosabb szavak elemzése és összefoglaló értelmezés a szentírási szöveg segítségével.
A feleletet értékelik (tárgyi tudás, szabatos megfogalmazás, aktualizálás).	Szentírás	
Bevezetés – képmeditáció
5’	Tanórai beszélgetés tanári kérdésekkel irányítva Habdank Zakeus c. festményéről:
●	Mit tudhatunk meg a kép alapján erről az emberről?
●	Miért kucorog a fán? Mit mutat az arckifejezése?	Habdank festménye 	
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: A mindenki előtt nyitott messiási közösség – Zakeus, a vámos (Lk 19, 1-10).
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Zakeus, a vámos (Lk 19, 1-10)	

Prezentálás			
a)	Csöndes találkozás a szöveggel	2’	Kikeresteti a Szentírásból és elolvastatja a tanulókkal magukban a Lk 19, 1-10 szövegét.	Szentírás	
b)	Hangos felolvasás
2’	Önként jelentkező tanulóval felolvastatja a szöveget.	Szentírás	
Feldolgozás			
a)	A szöveg tartalmának felidézése	3’ 	Elmondatja a perikopa tartalmát.
A tanulók a tartalom felidézéséhez használhatják a Szentírást.	
Szentírás	
b)	Szóelemzés
8’	Kiemelteti a legfőbb kifejezéseket, megbeszélik magyarázatukat.
Ezzel párhuzamosan jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 79-80. o.
Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Szóelemzés

	a vámosok feje: rómaiak számára szedte az adót, rendszerint többet; bűnös ember
	szerette volna látni…: komolyan érdeklődik; ennek jele az is, hogy felmászik a fára
	arra kellett mennie … fölnézett…: Jézus bűnösöket megmentő akarata
	örömmel befogadta: a vámos megszabadult a földi javak rabságából
	vagyonom felét…: szabaddá válva meg tudja osztani értékeit másokkal
	üdvösség: az irgalmas jézusi szeretet
	megkeresse és megmentse: Jézus a jó Pásztor	

c)	Értelmezés
8’	1.	Kérdések segítségével megfogalmaztatja a szöveg mondanivalóját:
●	Mit jelent a megtérés?
2.	Összefoglalja az elhangzottakat.
3.	Megnevezi a szöveg műfaját, elmondja a műfaj jellemzőit.
4.	Rögzítik a műfaji jellemzőket és az értelmezést: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 85. o.

Tk. 64. o.
Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Találkozás-elbeszélés:
–	nem alkot önálló műfajt; az ilyen bibliai részletek témája hasonló
–	Jézus találkozik egy vagy több emberrel, akiknek az esemány hatására megváltozik az élete

Értelmezés

A részlet műfaja találkozás-elbeszélés. Jézus személyiségének varázsával bűnbánatra, megtérésre vezetett olyan embereket, akik bűnös életvitelük miatt távol kerültek Istentől.	

Aktualizálás
7’	Tanórai beszélgetés – aktualizálás kérdések segítségével:
●	Vannak-e a te környezetedben „Zakeusok”?
●	Őket hogyan vezeti el Jézus a megtérésre?	Tk. 86. o.	
Befejezés
3’	Házi feladat:
Megtanulandó: a találkozás-elbeszélés jellemzői; Szentírással elemezni a Lk 19, 1-10 szövegét (a füzet jegyzete, tk. 64. és 79-80.85-86. o.).
Memoriter: a Lk 19, 1-10 szövege.
Következő órán felelés szóban.
Szorgalmi házi feladat: 
Írjanak levelet Zakeus nevében egy barátjának a történtekről.	
Füzet
Tk. 64. o.
Tk. 79-86. o.
Memoriter	

b)	Háttéranyagok
Táblakép (vetíthető formában)
Habdank festménye: Zakeus

30. óra:	A bűnös nő (Lk 7, 36-50)
a)	Az óra felépítése
Témája:	A mindenki előtt nyitott messiási közösség – a bűnös nő.
Célja:	A bűnös nőről szóló találkozás-elbeszélés (Lk 7, 36-50) szóelemzése és szövegértelmezése. Reflektálás arra, hogy Jézus a mai világban a mi közreműködésünkkel gyakorolja megbocsátó irgalmát.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Kapcsolódás az előző órához: a szorgalmi hf. megbeszélése
5’	Az előző órán feladott szorgalmi hf. megbeszélése:
felolvastatja az elkészült leveleket, a legjobbakat kiteszik a faliújságra.	Füzet, faliújság	
Feleltetés
3’	Egy tanulót feleltet. Kérdés: A Zakeus megtéréséről szóló elbeszélés (Lk 19, 1-10) szövege (memoriter); „műfaji” jellemzői; rövid tartalma, legfontosabb szavainak elemzése és összefoglaló értelmezése a szentírási szöveg segítségével.
A feleletet értékelik (tárgyi tudás, szabatos megfogalmazás, aktualizálás).	Szentírás
(kivéve a memoriterhez)	
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: A mindenki előtt nyitott messiási közösség – a bűnös nő (Lk 7, 36-50).
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
A mindenki előtt nyitott messiási közösség – a bűnös nő
(Lk 7, 36-50)	

Prezentálás			
a)	Csöndes találkozás a szöveggel
2’	Kikeresteti a Szentírásból és elolvastatja a tanulókkal magukban a Lk 7, 36-50 szövegét.	Szentírás	
b)	Hangos felolvasás
2’	Önként jelentkező tanulókkal felolvastatja a szöveget dramatizálva (evangélista, Simon farizeus, Jézus, asztaltársak).	Szentírás	
Feldolgozás			
a)	A szöveg tartalmának felidézése
3’	Elmondatja a perikopa tartalmát.
A tanulók a tartalom felidézéséhez használhatják a Szentírást.	
Szentírás	
b)	Szóelemzés
6-8’	Kiemelteti a legfontosabb kifejezéseket, megbeszélik magyarázatukat.
Ezzel párhuzamosan jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 81. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Szóelemzés

	bűnös asszony: feltehetőleg egy utcanő
	kenetet hozott: olaj, mely a vendég felfrissülését szolgálta
	megtörölte hajával: a megalázkodás jele
	csókolgatta a lábait…: a Jézus iránti hála kifejezése
	két adósa volt a hitelezőnek: a történetben a hitelező Isten, aki nagylelkűen elengedi a tartozást
	sok bűne bocsánatot nyert, mert nagyon szeretett: a szeretet nem oka, hanem következménye a megbocsátásnak
	a hited megmentett: az Istentől kapott hit tette képessé a megtérésre	

c)	Értelmezés
10’	1.	Kérdések segítségével megfogalmaztatja a szöveg mondanivalóját:
●	Mi lehet a perikopa üzenete?
●	Mit jelent a megtérés?
●	Mi indítja el az asszonyt Jézushoz?
2.	Összefoglalja az elhangzottakat.
3.	Rögzítik az értelmezést: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 85. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Értelmezés

A részlet műfaja találkozás-elbeszélés. Azt tanítja, hogy a történeti Jézusból áradó isteni szeretet és irgalom képes a legnagyobb bűnöst is megtérésre, hálára késztetni.	

Aktualizálás
5’	Tanórai beszélgetés – aktualizálás kérdések segítségével:
●	Milyen élmények vezetnek minket abban, hogy elhagyjuk rossz szokásainkat?
●	Hogyan bánhatunk a szerintünk bűnös emberekkel?	Tk. 86. o.	
Befejezés
3’	Házi feladat:
Megtanulandó: Szentírással elemezni a Lk 7, 36-50 szövegét (a füzet jegyzete, tk. 80-81.85-86. o.).
Következő órán felelés szóban.
Átismétlendő: a Messiás közösséget teremtő tevékenységével kapcsolatban tanult szövegek – 2 óra múlva számonkérés (előtte nem lesz közös összefoglalás!).	
Füzet, tk. 80-86. o.

Tk. 61-86. o.	
b)	Háttéranyagok
Táblakép (vetíthető formában)

31. óra:	A határtalan messiási szeretet (Mt 5, 38-48)
a)	Az óra felépítése
Témája:	A mindenki előtt nyitott messiási közösség – a határtalan messiási szeretet.
Célja:	A határtalan messiási szeretetről szóló részlet (Mt 5, 38-48) szóelemzése és szövegértelmezése. Reflektálás az ellenségszeretet kérdésére.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Feleltetés
3’	Egy tanulót feleltet. Kérdés: A bűnös nőről szóló elbeszélés (Lk 7, 36-50) rövid tartalma, legfontosabb szavainak elemzése és összefoglaló értelmezése a szentírási szöveg segítségével.
A feleletet értékelik (tárgyi tudás, szabatos megfogalmazás, aktualizálás).	Szentírás	
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: A mindenki előtt nyitott messiási közösség – a határtalan messiási szeretet (Mt 5, 38-48).
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
A határtalan messiási szeretet (Mt 5, 38-48)	

Prezentálás			
a)	Csöndes találkozás a szöveggel	2’	Kikeresteti a Szentírásból és elolvastatja a tanulókkal magukban a Mt 5, 38-48 szövegét.	Szentírás	
b)	Az értelmezés előkészítése
5’	1.	Egyéni munka keretében kiírat a tanulókkal a szövegből
3-4 kifejezést, melyet furcsának, érthetetlennek tartanak.
2.	Közösen értékelik a választott kifejezéseket, és a legtöbbször előfordulókat a tanár felírja a táblára.	Szentírás
Füzet

Tábla	
Táblakép: kifejezések a szövegből
	aki megüt téged a jobb arcodon, fordítsd oda neki a másikat is	
	aki el akarja perelni tőled az ingedet, engedd át neki a köpenyedet is	
	ha valaki kényszerít téged egy mérföldnyire, menj el vele kettőre	
	szeressétek ellenségeiteket	
	imádkozzatok üldözőitekért	
	ti tehát legyetek tökéletesek, mint ahogy a ti mennyei Atyátok tökéletes		

Feldolgozás			
a)	A szöveg tartalmának felidézése	3’ 	Elmondatja a perikopa tartalmát.
A tanulók a tartalom felidézéséhez használhatják a Szentírást.	
Szentírás	
b)	Szóelemzés
8’	Kiemelteti a legfőbb kifejezéseket, megbeszélik magyarázatukat.
Ezzel párhuzamosan jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 83-85. o.
Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Szóelemzés

	szemet szemért, és fogat fogért: a bosszú törvénye
	ne szálljatok szembe a gonosszal: ne alkalmazzanak erőszakot, jóval győzzék le a rosszat
	engedd át neki a köpenyedet is: ez a viselkedés talán érdeklődést kelt
	ha valaki kényszerít téged egy mérföldnyire: talán elgondolkozik a kényszerítő
	gyűlöld ellenségedet: kevésbé szeretni
	szeressétek ellenségeiteket: olyan légkört teremteni, melyben a másik megtalálhatja Istent
	imádkozzatok ellenségeitekért: a legnagyobb jót, azaz Istent kívánni számukra
	tökéletesek: Isten magatartását utánozni	

c)	Értelmezés
10’	1.	Kérdések segítségével megfogalmaztatja a szöveg mondanivalóját:
●	Mi lehet a perikopa üzenete?
●	Mi segíti az embert abban, hogy jobb legyen?
2.	Összefoglalja az elhangzottakat.
3.	Rögzítik az értelmezést: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 86. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Értelmezés

A részlet jézusi mondások alapján összeállított beszéd. Útmutatásai a minden ember iránti szeretetre buzdítanak. Jézus azt hirdeti: Isten minden emberrel közösségre akar lépni. A feltétel nélküli szeretet viszontszeretetre hangolhatja az Istentől távol álló embereket.	

Aktualizálás
5’	Tanórai beszélgetés – aktualizálás kérdések segítségével:
●	Kik a mi ellenségeink? Kiknek vagyunk mi az ellenségei?
●	Mit tehetünk azért, hogy párbeszéd legyen közöttünk?	Tk. 86. o.	
Befejezés
3’	Házi feladat:
Megtanulandó: Szentírással elemezni a Mt 5, 38-48 szövegét (a füzet jegyzete, tk. 83-86. o.).
Átismétlendő: a Messiás közösséget teremtő tevékenysége: a tanult szövegek műfaja (neveket tartalmazó lista, tanítványi missziót bemutató epizód, katekézis, találkozás-elbeszélés), tartalma, szóelemzése, szövegértelmezése (Mk 3, 13-19; Mt 16, 13-20; Lk 10, 1-16; Mt 9, 38-41; Lk 9, 23-27; Lk 19, 1-10; Lk 7, 36-50; Mt 5, 38-48).
Következő órán írásbeli számonkérés (35’; fogalmazás típusú dolgozat, segédeszköz: Szentírás).	
Füzet, tk. 83-86. o.

Tk. 61-86. o.	
b)	Háttéranyagok
Táblakép (vetíthető formában)

32. óra:	Számonkérés a Messiás közösséget teremtő tevékenységét bemutató szentírási szövegekből
a)	Az óra felépítése
Témája:	Írásbeli számonkérés a Messiás közösséget teremtő tevékenységét bemutató szentírási szövegekből.
Célja:	A Máté-, Márk- és Lukács-evangéliumból tanult szövegek számonkérése: fogalmazás a Mk 3, 13-19; Mt 16, 13-20; Lk 10, 1-16; Mt 9, 38-41; Lk 9, 23-27; Lk 19, 1-10; Lk 7, 36-50; Mt 5, 38-48 szóelemzéséből és szövegértelmezéséből.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Számonkérés			
a)	A dolgozat bevezetése
4’	1.	A tanár lapokat oszt a fogalmazáshoz, közben a Szentírás kivételével mindent (könyv, füzet…) elrakat.
2.	Elmondja a feladatot:
●	A dolgozat formája: fogalmazás.
●	Szentírást lehet használni (mást nem).
●	Munkaidő: 35’.
●	Mindenki húz egy feladatkártyát, amelyen valamelyik szentírási rész szerepel, azt kell elemeznie.
3.	Kihúzatja a tanulókkal a feladatkártyát.	Lapok a fogalmazáshoz

Javítási-értékelési szempontrendszer
(ld. a 12. óránál)

Feladatkártyák	
b)	Dolgozatírás
35+1’	1.	A tanulók munkába kezdenek.
A tanár dolgozatírás közben körbejár, figyel, szükség esetén segít értelmezni a feladatot.
2.	Az idő leteltével beszedi a kész dolgozatokat.	Szentírás	
Befejezés
1’	Házi feladat: nincs.		
b)	Háttéranyagok

Minta a feladatkártyákra:

Zakeus, a vámos
Lk 19, 1-10	

Feladatkártyák
A feladatkártyákat a tanulók számának megfelelően kell előkészíteni. A tanult 8 szöveg (közel) azonos számban szerepeljen rajtuk.
A szövegek:
A tizenkettő kiválasztása	Mk 3, 13-19
Péter	Mt 16, 13-20
A hetvenkettő kiválasztása	Lk 10, 1-16
A látszólag kívülállók	Mk 9, 38-41
Jézus követésének feltétele	Lk 9, 23-27
Zakeus, a vámos	Lk 19, 1-10
A bűnös nő	Lk 7, 36-50
A határtalan messiási szeretet	Mt 5, 38-48

4. a messiási csodák mint isten országának jelei

	33. óra:	Bevezetés: a csoda bibliai fogalma és a csodaelbeszélés műfaja
	34. óra:	Számonkérés: a csoda bibliai fogalma és a csodaelbeszélés műfaja
	35. óra:	A helytállás és a szabadság új lehetősége – a gerázai megszállott
(Lk 8, 26-39)
	36. óra:	Gyógyítási csodák – a leprás (Mk 1, 40-45)
	37. óra:	Gyógyítási csodák – a béna (Mk 2, 1-12)
	38. óra:	Az öröm új lehetősége – a kenyérszaporítás (Mk 6, 34-44)
	39. óra:	A bizalom új lehetősége – Jézus lecsendesíti a tengert
(Mk 4, 35-41)
	40. óra:	Az új élet lehetősége – a naimi ifjú (Lk 7, 11-17)
	41. óra:	Összefoglalás: a csodaelbeszélések
	42. óra:	Számonkérés a messiási csodák mint Isten országának jelei
témakörben tanult szentírási szövegekből

33. óra:	Bevezetés: a csoda bibliai fogalma és a csodaelbeszélés műfaja
a)	Az óra felépítése
Témája:	A messiási csodák mint Isten országának jelei – bevezetés.
Célja:	Bevezetés a csoda bibliai fogalmába, a csodaelbeszélés műfajába. Csoportmunka által a közösség erősítése.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: A csoda bibliai fogalma, a csodaelbeszélés műfaja.
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép
A csoda bibliai fogalma és a csodaelbeszélés műfaja.	

Bevezetés – asszociációs előkészítés
5’	●	A tanár minden tanulónak ad egy színes kártyát.
●	A tanulók feladata: írjanak rá egy kifejezést, mely a csoda szó hallatán az eszükbe jut.
●	A tanulók kitűzik szavaikat a táblára vagy a faliújságra.	Színes kártyák

Tábla, faliújság	
Táblakép: lehetséges tanulói asszociációk

Bevezetés a csoportmunkába		
a)	Csoportok kialakítása
2’	3-4 fős csoportokra osztja az osztályt.
Csoportfelosztás: pl. kártyákkal, kiszámolással v. ülésrend szerint.
A tanulók kialakítják a csoportokat.	
Ültetőkártyák	
b)	A feladat megadása
3’	1.	Ismerteti a csoportmunka menetét:
●	csoportokban dolgoznak, minden csoport kap egy feladatot;
●	a felkészülési idő 5 perc; a feladat megoldásához a tankönyvet (87-92. o.) használhatják, jegyzetelniük kell;
●	a csoportnak „szónokot” kell választania, aki a felkészülési idő leteltével beszámol az elvégzett feladatról.
2.	Kiadja a feladatokat:
Minden csoport megkapja a sorszámának megfelelő feladatkártyát, amelyen a csoport pontos feladata áll.	

Tk. 87-92. o.

Feladatkártyák
Füzet	
A feladat elvégzése csoportokban
5’	●	A csoportok munkához látnak.
●	A tanár körbejár, segít, ha kell. Bátorít, munkára ösztönöz.
●	Az 5’ letelte előtt jelzi, mennyi idő van még a feladatra.		
Ismeretek prezentálása, jegyzetelés
12’	1.	A feladatkártyák sorszáma szerinti rendben a csoportok szónokai a táblához mennek, és ismertetik vázlatukat. Ha egy feladatot több csoport is kapott, képviselőik együtt mennek ki, kiegészítik, pontosítják egymás vázlatát.
2.	A tanár a beszámolók közben jegyzeteli a táblán a fontos adatokat (egyúttal szűri is az elhangzottakat).
3.	A tanulókat is jegyzetelésre szólítja fel.	

Tábla

Füzet	
Táblakép (folytatás)
a)	A csoda bibliai fogalma

	A csoda a zsidó-keresztény felfogásban: felfedezni az élet szokványos vagy rendkívüli eseményeiben Isten gondviselő irányítását
	Az Ószövetségben: jel, amely megmutatja Jahve jelenlétét (pl. Kiv 7)
	Az Újszövetségben: hatalmi cselekedet; Isten országának jelei: bűntől való szabadulás, öröm és az új élet lehetősége
	Bibliai értelemben vett csodák: érzékelhető (külső) és érzékfeletti (belső) oldal
–	a belső történés sokkal fontosabb
–	Jézus csodái Isten országának jelei; mindig feltételezik a hitet
–	átalakul az ember belső világa

b)	A csodaelbeszélés mint irodalmi műfaj

	Gyógyítási csodaelbeszélések
–	a leggyakoribb csodaelbeszélés
–	cselekménye: a betegség leírása, Jézus segít, erőátvitellel egészségessé tesz
–	a csodában részesülő ember Isten országával kerül kapcsolatba

	Ördögűzés
–	a gyógyítás-elbeszélések egyik változata: a betegség valamilyen lelki eredetű zavar
–	megszüntetésük harc révén történik – Isten erejében
–	fogadtatása: legtöbbször félelem

	Ajándékozó csoda
–	a csodatevő váratlanul különféle anyagi javakat, táplálékot teremt elő
–	a csodatevés módját itt sem ismerjük meg

	Mentő-csoda
–	a kiindulási helyzet: valamilyen veszedelem
–	a megmentés módjának leírása szűkszavú

	Halott-feltámasztás
–	a gyógyítás határesete
–	tanításuk: Jézusban elérkezett a messiási kor	

Aktualizálás
5’	Tanórai beszélgetés az asszociációs vázlat alapján:
Visszatérnek az óra elején rajzolt asszociációs hálóhoz: megvitatják, mit jelent a csoda (pl. módosult-e látásmódjuk?).	Asszociációs vázlat a táblán	
Kapcsolódás az előző órához: a dolgozat kiosztása, értékelése
3’	Az előző órán írt dolgozat kiosztása:
Értékeli az osztály munkáját, teljesítményét. Kiosztja a dolgozatokat. Megbeszélik az általános problémákat. A személyes kérdéseket az óra utáni szünetben beszélik meg.	Dolgozatok javítva
Javítási-értékelési szempontrendszer
(ld. a 12. óránál)	
Befejezés
2’	Házi feladat:
Megtanulandó: a csoda bibliai fogalmával, a csodaelbeszélés műfaji sajátosságaival kapcsolatban elhangzott ismeretek
(a füzet jegyzete, tk. 87-92. o.).
Következő órán írásbeli számonkérés az óra anyagából
(20’; segédeszköz: nincs).	
Füzet, tk. 87-92. o.	
b)	Háttéranyagok
Táblakép (vetíthető formában)
Színes kártyák; ültetőkártyák
A kártyákat az osztály létszámának megfelelően kell előkészíteni. A csoportokba lehetőleg 3-4 tanuló kerüljön.
Feladatkártyák
A feladatkártyákat a csoportok számának megfelelően kell előkészíteni.
Lehetőség szerint a 6 feladatnak megfelelően 6 csoport legyen. Minden csoport 1 feladatot kap. Ha több csoport van, 1 feladatot több csoport is megold (ekkor képviselőik együtt állnak az osztály elé, kiegészítik, pontosítják egymás vázlatát). Ha kicsi a létszám, a tanulók kettesével is dolgozhatnak.
Az egyes csoportok feladatai:
1. csoport:	A tk. 87. oldalán az a) pont 1-2. bekezdéséből jegyzeteljétek ki a csoda általános jellemzőit!
2. csoport:	A tk. 88. és 89. oldaláról jegyzeteljétek ki a csoda általános jellemzőit!
3. csoport:	A tk. 90. oldaláról jegyzeteljétek ki a gyógyítási elbeszélések műfaji jellemzőit!
4. csoport:	A tk. 90. oldaláról jegyzeteljétek ki az ördögűzés műfaji jellemzőit!
5. csoport:	A tk. 91. oldaláról jegyzeteljétek ki az ajándékozó- és mentő-csoda műfaji jellemzőit!
6. csoport:	A tk. 91. oldaláról jegyzeteljétek ki a halott-feltámasztás műfaji jellemzőit!

Minta a feladatkártyákra:

1. csoport

A tk. 87. oldalán az a) pont 1-2. bekezdéséből jegyzeteljétek ki a csoda általános jellemzőit!
Válasszatok egy „szónokot”, aki majd megosztja az osztállyal a tudnivalókat.
Felkészülési idő: 5 perc
Jó munkát!	3. csoport

A tk. 90. oldaláról jegyzeteljétek ki a gyógyítási elbeszélések műfaji jellemzőit
Válasszatok egy „szónokot”, aki majd megosztja az osztállyal a tudnivalókat.
Felkészülési idő: 5 perc
Jó munkát!	

34. óra:	Számonkérés: a csoda bibliai fogalma és a csodaelbeszélés műfaja
a)	Az óra felépítése
Témája:	Számonkérés: a csoda bibliai fogalma és a csodaelbeszélés műfaja.
Célja:	Írásbeli számonkérés a csoda bibliai fogalmából, a csodaelbeszélés műfaji sajátosságaiból. Aktualizálás egy mai „csoda-történet” nyomán.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Számonkérés			
a)	A számonkérés előkészítése
2-3’	Tartalmi bevezetés rövid ismétlő kérdésekkel:
●	Mi a bibliai csoda?
●	Mi jellemzi a gyógyítási csodákat?
●	Mi a halott-feltámasztások tanítása?
A tanulók válaszaikhoz használhatják a tankönyvet, füzetet.	Tk. 87-92. o.

Tk., füzet	
b)	A dolgozat bevezetése
2’	1.	Beosztja a csoportokat (A, B), közben mindent (könyv, füzet…) elrakat.
2.	Elmondja a feladatot:
●	Kérdésekre kell válaszolni – röviden, érthetően.
Felhívja a figyelmet: egész mondatokban fogalmazzanak, mert a válaszok nyelvi megformálására is kapnak pontot!
●	Segédeszközt nem lehet használni.
●	Munkaidő: 20’.
3.	Kiosztja a feladatlapokat.	Dolgozatkérdések
(A/B csoport)
Feladatlapok
(A/B csoport)
Értékelőlapok
(A/B csoport)	
c)	Dolgozatírás
20+1’	1.	A tanulók munkába kezdenek.
A tanár dolgozatírás közben körbejár, figyel, szükség esetén segít értelmezni a feladatot.
2.	Az idő leteltével beszedi a kész dolgozatokat.		
Aktualizálás
15’	Tanórai beszélgetés egy mai „csoda-történet” nyomán.
A tanár felolvas vagy felolvastat egy mai történetet valamilyen „csodahelyzetről”. Megbeszélik, mi volt ott a csoda.	Történet egy „csodahelyzetről”	
Befejezés	1’	Házi feladat: nincs.		
b)	Háttéranyagok
Dolgozatkérdések
A csoport
1.	Mi a csoda az ószövetségi Bibliában?
2.	Milyen oldalai vannak a bibliai csodának?
3.	Mi jellemzi az ördögűzési csoda-elbeszéléseket?
4.	Mi jellemzi a mentő-csodákat?
B csoport
1.	Mi a viszony a bibliai csoda-elbeszélések külső és belső oldala között?
2.	Mi jellemzi a gyógyítási elbeszéléseket?
3.	Mi jellemzi az ajándékozó-csodákat?

Feladatlapok (A és B csoport)
Feladatlapok a diákoknak: dolgozatkérdések a válaszokhoz szükséges hely kihagyásával.
Értékelőlapok
A csoport

	Kérdés	Összpont-szám	Válasz elemei	Pontozás elemei	
1.	Mi a csoda az ószövetségi Bibliában?	1 pont	jel, amely megmutatja Jahve jelenlétét	1 p	
2.	Milyen oldalai vannak a bibliai csodának?	2 pont	érzékelhető (külső)	1 p	
			érzékfeletti (belső)	1 p	
3.	Mi jellemzi az ördögűzési csoda-elbeszéléseket?	4 pont	a gyógyítás-elbeszélések egyik változata	1 p	
			a betegség valamilyen lelki eredetű zavar	1 p	
			megszüntetésük harc révén történik – Isten erejében	1 p	
			fogadtatása: legtöbbször félelem	1 p	
4.	Mi jellemzi a mentő-csodákat?	2 pont	a kiindulási helyzet: valamilyen veszedelem	1 p	
			a megmentés módjának leírása szűkszavú	1 p	
+	Nyelvi megformálás	5 pont			

A dolgozat értékelése:
12-14 pont 5; 10-11 pont 4; 7-9 pont 3; 4-6 pont 2; 1-3 pont 1	

B csoport

	Kérdés	Összpont-szám	Válasz elemei	Pontozás elemei	
1.	Mi a viszony a bibliai csoda-elbeszélések külső és belső oldala között?	2 pont	a belső történés sokkal fontosabb	1 p	
			átalakul az ember belső világa	1 p	
			Jézus csodái Isten országának jelei; mindig feltételezik a hitet	1 p	
2.	Mi jellemzi a gyógyítási elbeszéléseket?	4 pont	a leggyakoribb csodaelbeszélés	1 p	
			cselekménye:
	a betegség leírása;	1 p	
			Jézus segít, erőátvitellel egészségessé tesz	1 p	
			a csodában részesülő ember Isten országával kerül kapcsolatba	1 p	
3.	Mi jellemzi az ajándékozó-csodákat?	2 pont	a csodatevő váratlanul különféle anyagi javakat, táplálékot teremt elő	1 p	
			a csodatevés módját itt sem ismerjük meg	1 p	
+	Nyelvi megformálás	5 pont			

A dolgozat értékelése:
12-14 pont 5; 10-11 pont 4; 7-9 pont 3; 4-6 pont 2; 1-3 pont 1	

Történet egy „csodahelyzetről” az aktualizáláshoz
Például:	Gyökössy Endre: Mai példázatok (kiadta a Református Iroda Sajtóosztálya, Budapest, 1992)
	Bruno Ferrero: A tücsök dala; Ami fontos: a rózsa; Csak a szél tudja (Don Bosco Kiadó)

35. óra:	A helytállás és a szabadság új lehetősége – a gerázai megszállott
(Lk 8, 26-39)
a)	Az óra felépítése
Témája:	Ördögűzések – a gerázai megszállott.
Célja:	A gerázai megszállottról szóló perikopa (Lk 8, 26-39) szóelemzése és szövegértelmezése. Reflektálás a bűn rabságából való szabadulásunkra.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Kapcsolódás az előző órához: a dolgozat kiosztása, értékelése
5’	Az előző órán írt dolgozat kiosztása:
Értékeli az osztály munkáját, teljesítményét. Kiosztja a dolgozatokat. Megbeszélik az általános problémákat. A személyes kérdéseket az óra utáni szünetben beszélik meg.	Feladatlapok javítva
Értékelőlapok (A/B csoport)	
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: Ördögűzések: a helytállás és a szabadság új lehetősége – a gerázai megszállott (Lk 8, 26-39).
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
A gerázai megszállott (Lk 8, 26-39)	

Prezentálás			
a)	Csöndes találkozás a szöveggel
2’	Kikeresteti a Szentírásból és elolvastatja a tanulókkal magukban a Lk 7, 36-50 szövegét.	Szentírás	
b)	Hangos felolvasás
2’	Önként jelentkező tanulóval felolvastatja a szöveget.	Szentírás	
Feldolgozás			
a)	A szöveg tartalmának felidézése
2’	Elmondatja a szöveg tartalmát.
A tanulók a tartalom felidézéséhez használhatják a Szentírást.	
Szentírás	
b)	Szóelemzés
5’	Kiemelteti a legfontosabb kifejezéseket, megbeszélik magyarázatukat.
Ezzel párhuzamosan jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 95-97. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Szóelemzés

	nem vett magára ruhát; házban nem lakott; sírboltokban: a megszállottság külső jelei
	ne azt parancsolja, hogy a mélységbe menjenek: a korabeli világkép szerint a „fenn” az Isten világa, a „lenn”a gonoszság helye
	sertés: tisztátalan állat
	a csorda lerohant…: az ördögűzés sikerét bizonyító irodalmi elem
	felöltözve és ép ésszel: a megszállott visszanyerte egészségét
	beszéld el…: a meggyógyított tanúságtevő feladatot kap
	nagy dolgot cselekedett vele Jézus: végső fokon maga Isten műveli a szabadító csodát	

c)	Értelmezés
10’	1.	Kérdések segítségével megfogalmaztatja a szöveg mondanivalóját:
●	Mitől szabadítja meg Jézus a megszállottat?
2.	Összefoglalja az elhangzottakat.
3.	Rögzítik az értelmezést: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 100. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Értelmezés

A perikopa azt tanítja, hogy Jézusban a pogányok számára is elérkezett az Isten országa. Jézus végzett olyan ördögűzésnek mondott gyógyításokat, amelyek alapján kortársai eljuthattak arra a felismerésre, hogy Isten országának eljövetelével megkezdődött a sátán hatalmának felszámolása. A sátán, vagyis a bűn elleni küzdelem minden keresztény feladata.	

Aktualizálás
10’	Tanórai beszélgetés – aktualizálás kérdések segítségével:
●	Milyen lehetőségeink vannak a bűntől való szabadulásra?
●	Mennyiben tudunk egymásnak segítségére lenni a legnagyobb kötöttségtől való szabadulásban?	Tk. 101. o.	
Befejezés
2’	Házi feladat:
Megtanulandó: Szentírással elemezni a Lk 8, 26-39 szövegét (a füzet jegyzete, tk. 95-97.100-101. o.).
Következő órán felelés szóban.	
Füzet
Tk. 95-101. o.	
b)	Háttéranyagok
Táblakép (vetíthető formában)

36. óra:	Gyógyítási csodák – a leprás (Mk 1, 40-45)
a)	Az óra felépítése
Témája:	Gyógyítási csodák – a leprás meggyógyítása.
Célja:	A leprás meggyógyítását bemutató csodaelbeszélés (Mk 1, 40-45) szóelemzése és szövegértelmezése. Reflektálás a tisztátalanságoktól való szabadulás, Isten népének közösségébe való visszatérés lehetőségére.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Feleltetés
3’	Egy tanulót feleltet. Kérdés: A gerázai megszállottról szóló perikopa (Lk 8, 26-39) rövid tartalma, legfontosabb szavainak elemzése és összefoglaló értelmezése a szentírási szöveg segítségével
A feleletet értékelik (tárgyi tudás, szabatos megfogalmazás, aktualizálás).	Szentírás	
Bevezetés
5’	Asszociációs előkészítés:
●	Egyéni munka keretében minden tanulóval egy-egy kifejezést, fogalmat, helyzetet írat, amely a lepra szóról eszükbe jut.
●	Önként jelentkező tanulókkal felolvastatja, amit írtak.
 ●	A tábla egyik részére felírja e kifejezéseket (s ott is hagyja az aktualizálásig).	
Füzet

Tábla	
Táblakép: lehetséges tanulói asszociációk

Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: Gyógyítási csodák: a helytállás és a szabadság új lehetősége – a leprás meggyógyítása (Mk 1, 40-45).
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Gyógyítási csodák – a leprás meggyógyítása
(Mk 1, 40-45)	
Prezentálás			
a)	Csöndes találkozás a szöveggel
2’	Kikeresteti a Szentírásból és elolvastatja a tanulókkal magukban a Mk 1, 40-45 szövegét.	Szentírás	
b)	Hangos felolvasás
2’	Önként jelentkező tanulóval felolvastatja a szöveget.	Szentírás	
Feldolgozás			
a)	A szöveg tartalmának felidézése
2’ 	Elmondatja a perikopa tartalmát.
A tanulók a tartalom felidézéséhez használhatják a Szentírást.	
Szentírás	
b)	Szóelemzés
8-10’	Kiemelteti a legfontosabb kifejezéseket, megbeszélik magyarázatukat.
Ezzel párhuzamosan jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 97-98. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Szóelemzés

	leprás: a lepra különféle bőrbajok neve; a bűnös állapot jele
	ha akarod, meg tudsz tisztítani: a leprás kifejezi hitét
	megérintette: Jézus nem fél a fertőzéstől vagy attól, hogy tisztátalanná válik
	tisztulj meg!: a betegségtől és a kultikus tisztátalanságtól való szabadulás
	megtisztult: gyógyulás és belső tisztulás
	ráparancsolt: Jézus el akarja kerülni, hogy felszínesen értelmezzék a gyógyulást, hiszen a fizikai gyógyulásnál fontosabb a belső tisztátalanság megszűnése
	bizonyságul nekik: Jézus Isten erejében művelte a csodát	

c)	Értelmezés
10’	1.	Kérdések segítségével megfogalmaztatja a szöveg mondanivalóját:
●	Mi lehet a szerző üzenete?
●	Miből gyógyítja ki Jézus a leprást?
●	Miért változik meg a leprás élete?
2.	Összefoglalja az elhangzottakat.
3.	Rögzítik az értelmezést: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 100. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Értelmezés

Jézus nem csupán a betegséget szünteti meg, hanem a gyógyult ember Isten népének közösségébe is visszahelyezi. Gyógyító tette jelzi: Isten országában az ember megszabadulhat minden tisztátalanságtól, ha a lepráshoz hasonlóan az ő segítségét kéri. – A zsidó felfogás szerint a leprát csak Isten képes meggyógyítani, így a történtek azt tanúsítják: Jézusban Isten ereje működik.	

Aktualizálás
5’	Tanórai beszélgetés – aktualizálás kérdések és az óra eleji asszociációs vázlat segítségével:
●	Mi okozza a tisztátalanságot?
●	Hogyan viszonyulunk a kitaszítottakhoz?
●	Ki segít nekünk „lepráinkból” kigyógyulni?	Tk. 101. o.
Asszociációs vázlat a táblán	
Befejezés
2’	Házi feladat:
Megtanulandó: Szentírással elemezni a Mk 1, 40-45 szövegét (a füzet jegyzete, tk. 97-98.100-101. o.).
Következő órán felelés szóban.	
Füzet
Tk. 97-101. o.	
b)	Háttéranyagok
Táblakép (vetíthető formában)

37. óra:	Gyógyítási csodák – a béna meggyógyítása (Mk 2, 1-12)
a)	Az óra felépítése
Témája:	Gyógyítási csodák – a béna meggyógyítása.
Célja:	A béna meggyógyításáról szóló elbeszélés (Mk 2, 1-12) szóelemzése és szövegértelmezése.
A szövegértési készség fejlesztése.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Feleltetés
3’	Egy tanulót feleltet. Kérdés: A leprás meggyógyítását bemutató jelenet (Mk 1, 40-45) rövid tartalma, legfontosabb szavainak elemzése és összefoglaló értelmezése a szentírási szöveg segítségével.
A feleletet értékelik (tárgyi tudás, szabatos megfogalmazás, aktualizálás).	Szentírás	
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: Gyógyítási csodák – a béna meggyógyítása (Mk 2, 1-12).
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép
Gyógyítási csodák – a béna meggyógyítása
(Mk 2, 1-12)	

Prezentálás			
a)	Csöndes találkozás a szöveggel
2’	Kikeresteti a Szentírásból és elolvastatja a tanulókkal magukban a Mk 2, 1-12 szövegét.	Szentírás	
b)	Hangos felolvasás
2’	Önként jelentkező tanulóval felolvastatja a perikopát.	Szentírás	
Feldolgozás			
a)	Szóelemzés	Hiányos szómagyarázatok kiegészítése (összidő: 20’)		
Páros munka: a hiányzó kifejezések azonosítása
7’	1.	A tanár egyenként kivetíti a tankönyvben található szómagyarázatokat az értelmezett kifejezés nélkül.
A tanulópárok a Szentírás segítségével megkeresik, hogy az egyes magyarázatokhoz melyik kifejezés tartozhat.
Füzetükben jegyzetelik a talált kifejezéseket.	Hiányos szómagyarázatok (vetíthető fólia)
Szentírás, füzet	
Páros munka: ellenőrzés
5’	2.	A tanár újra kivetíti egyenként a magyarázatokat.
A tanulópárok a tankönyv segítségével ellenőrzik, hogy a magyarázatokhoz a megfelelő kifejezéseket találták-e meg.	
Tk. 98-99. o.	
Közös ellenőrzés
5’	3.	A tanár irányításával közösen is ellenőrzik a megoldást.	Megoldás	
Közös munka: a szóelemzések rögzítése
3’	4.	A tanár a legfontosabb kifejezéseket kiemeli és a szentírási szövegnek megfelelő sorrendben rögzíti magyarázatukkal együtt: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 98-99. o.
Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Szóelemzés

	egy bénát hoztak: a betegség vallási szempontból a bűn következménye
	hitüket látva: a csodalebeszélések fontos eleme a hit hangsúlyozása
	bűneid bocsánatot nyertek: a béna abban a tudatban élt, hogy személyes bűnei miatt Isten büntette meg; Jézus vigasztalja őt, ne féljen, mert Isten megbocsát neki
	hogyan beszélhet ez így?: az írástudók helyesen gondolták, hogy a megbocsátás Isten joga – tévedésük az, hogy nem ismerik fel: Jézusban Isten ereje működik
	az Emberfiának hatalma van…: a gyógyítás és a bűnök megbocsátása egyaránt csak Isten erejében lehetséges
	kelj föl, vedd ágyadat…: szűkszavú utalás a gyógyítás eseményére
	csodálkoztak: a szemtanúk Istent dicsőítő reakciója műfaji elem	

b)	Értelmezés
10’	1.	Kérdések segítségével megfogalmaztatja a szöveg mondanivalóját:
●	Milyen műfajú csodaelbeszélés ez?
●	Mit igazol az evangélista?
2.	Összefoglalja az elhangzottakat.
3.	Rögzítik az értelmezést: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 101. o

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Értelmezés

Az elbeszélés műfaja szabály-csoda.
A béna meggyógyításával a Messiás igazolja, hogy benne és általa Isten bűnbocsátó hatalma van jelen a világban.	

Befejezés
2’	Házi feladat:
Megtanulandó: Szentírással elemezni a Mk 2, 1-12 szövegét (a füzet jegyzete, tk. 98-99.101. o.).
Következő órán felelés szóban.	
Füzet
Tk. 98-101. o.	
b)	Háttéranyagok
Táblakép (vetíthető formában)
Hiányos szómagyarázatok
Írásvetítővel vetíthető fólia a hiányos szöveggel

Megoldás a magyarázatok vetítésének sorrendjében:

	1.	a házban
	2.	hitüket látva
	3.	egy bénát hoztak
	4.	kelj föl, vedd ágyadat…
	5.	kibontották a ház tetejét … és átlyukasztva azt
	6.	bűneid bocsánatot nyertek
	7.	mi könnyebb?…
	8.	hogyan beszélhet ez így?
	9.	káromkodik
	10.	néhány nap múlva
	11.	az Emberfiának hatalma van a földön a bűnöket megbocsátani
	12.	mindnyájan csodálkoztak	A táblára felkerülő kifejezések a szentírási szövegnek megfelelő sorrendben:

	1.	egy bénát hoztak
	2.	hitüket látva
	3.	bűneid bocsánatot nyertek
	4.	hogyan beszélhet ez így?
	5.	az Emberfiának hatalma van…
	6.	kelj föl, vedd ágyadat…
	7.	csodálkoztak	

Számítógéppel kivetíthető forma: a hiányos szöveg és a megoldás

38. óra:	Az öröm új lehetősége – a kenyérszaporítás (Mk 6, 34-44)
a)	Az óra felépítése
Témája:	Ajándékozó-csodák – a kenyérszaporítás.
Célja:	A kenyérszaporítási jelenet (Mk 6, 34-44) szóelemzése és szövegértelmezése. Reflektálás a jó hangulatú és örömteli együttlét megteremtésének fontosságára.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Feleltetés
3’	Egy tanulót feleltet. Kérdés: A béna meggyógyítása (Mk 2, 1-12): a csodaelbeszélés rövid tartalma, legfontosabb szavainak elemzése és összefoglaló értelmezése a szentírási szöveg segítségével.
A feleletet értékelik (tárgyi tudás, szabatos megfogalmazás, aktualizálás).	Szentírás	
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: Ajándékozó-csodák: az öröm új lehetősége – a kenyérszaporítás (Mk 6, 34-44).
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép
A kenyérszaporítás (Mk 6, 34-44)	

Prezentálás			
a)	Csöndes találkozás a szöveggel
2’	Kikeresteti a Szentírásból és elolvastatja a tanulókkal magukban a Mk 6, 34-44 szövegét.	Szentírás	
b)	Hangos felolvasás
2’	Önként jelentkező tanulóval felolvastatja a szöveget.	Szentírás	
Feldolgozás			
a)	A szöveg tartalmának felidézése
2’	Elmondatja a szöveg tartalmát.
A tanulók a tartalom felidézéséhez használhatják a Szentírást.	
Szentírás	
b)	Szóelemzés
5-8’	Kiemelteti a legfontosabb kifejezéseket, megbeszélik magyarázatukat.
Ezzel párhuzamosan jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 104-106. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Szóelemzés

	megszánta őket: Jézus cselekvésének indítéka az emberek iránti irgalom
	mint a pásztor nélküli juhok: ószövetségi kép; Jézusban a messiási pásztor jön el
	adjatok nekik ti enni: Jézus próbára teszi tanítványait
	öt darab (ti. kenyér) és két hal: ezek voltak az emberek fő táplálékai
	telepítsétek le … csoportokban: együtt étkező közösség
	zöld fű: a messiási idők jelképe
	föltekintett … áldást mondott … megtörte: mint a zsidó családokban a családapa
	odaadta tanítványainak…: Jézus igénybe veszi tanítványai segítségét is
	tizenkét kosarat: a 12 a teljesség jelképe: mindenki részesült a javakból	

c)	Értelmezés
10’	1.	Kérdések segítségével megfogalmaztatja a szöveg mondanivalóját:
●	Mi lehet a szerző üzenete?
●	Mivel ajándékozta meg Jézus az embereket?
2.	Összefoglalja az elhangzottakat.
3.	Rögzítik az értelmezést: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 107-108. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Értelmezés

A szöveg műfaja ajándékozó-csoda. Mondanivalója, hogy Jézusban elérkezett a messiási kor, amelynek jele a Jézussal való közösség.	

Aktualizálás
10’	Tanórai beszélgetés – aktualizálás kérdések és Sieger Köder festménye segítségével:
●	Kiket ajándékoz meg Jézus?
●	Hogyan ajándékoz meg minket Jézus?
●	Mi hogyan tudunk megajándékozni másokat (pl. szomorú vagy magányos embereket)?	Tk. 108. o.
Sieger Köder festménye	
Befejezés
2’	Házi feladat:
Megtanulandó: Szentírással elemezni a Mk 6, 34-44 szövegét
(a füzet jegyzete, tk. 104-108. o.).
Következő órán felelés szóban.	
Füzet
Tk. 104-108. o.	

b)	Háttéranyagok
Táblakép (vetíthető formában)
Sieger Köder festménye: Lakoma a bűnösökkel

39. óra:	A bizalom új lehetősége – Jézus lecsendesíti a tengert (Mk 4, 35-41)
a)	Az óra felépítése
Témája:	Mentő-csodák – Jézus lecsendesíti a tengert.
Célja:	A tenger lecsendesítéséről szóló részlet (Mk 4, 35-41) szóelemzése és szövegértelmezése. Reflektálás a kétségbeesés és reménytelenség idején segítő Krisztus jelenlétére.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Feleltetés
3’	Egy tanulót feleltet. Kérdés: A kenyérszaporítási jelenet (Mk 6, 34-44) rövid tartalma, legfontosabb szavainak elemzése és összefoglaló értelmezése a szentírási szöveg segítségével.
A feleletet értékelik (tárgyi tudás, szabatos megfogalmazás, aktualizálás).	Szentírás	
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: Mentő csodák: a bizalom új lehetősége – Jézus lecsendesíti a tengert (Mk 4, 35-41).
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép
Jézus lecsendesíti a tengert (Mk 4, 35-41)	

Prezentálás			
a)	Csöndes találkozás a szöveggel
2’	Kikeresteti a Szentírásból és elolvastatja a tanulókkal magukban a Mk 4, 35-41 szövegét.	Szentírás	
b)	Hangos felolvasás
2’	Önként jelentkező tanulóval felolvastatja a szöveget.	Szentírás	
Feldolgozás			
a)	A szöveg tartalmának felidézése
2’	Elmondatja a szöveg tartalmát.
A tanulók a tartalom felidézéséhez használhatják a Szentírást.	
Szentírás	
b)	Szóelemzés
5-8’	Kiemelteti a legfontosabb kifejezéseket, megbeszélik magyarázatukat.
Ezzel párhuzamosan jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 106-107. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Szóelemzés

	nagy szélvész támadt: a veszélyhelyzet bemutatása
	aludt: az Istenbe vetett teljes bizalmat mutatja
	nem törődsz…?: a tanítványok nem bíznak Mesterükben
	megfenyegette…: e beszédmód mögött a zsidó képzeletvilág áll: a gonosz a vizekben lakik
	még mindig nincs hitetek?: Jézus inti tanítványait: Istenben kell bízniuk
	ki ez…?: a kérdés burkolt hitvallás Jézus isteni hatalmáról	

c)	Értelmezés
10’	1.	Kérdések segítségével megfogalmaztatja a szöveg mondanivalóját:
●	Mit jelenthet a vihar a tanítványok életében?
●	Mi a csoda a történtekben?
2.	Összefoglalja az elhangzottakat.
3.	Rögzítik az értelmezést: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 108. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Értelmezés

A részlet műfaja mentő-csoda. Jézus az Isten és a saját személye iránti bizalmat erősíti tanítványaiban, akiknek hitét istenellenes kísértések, a kétségbeesés és reménytelenség fenyegeti.	

Aktualizálás
10’	Tanórai beszélgetés – aktualizálás kérdések és Sieger Köder festménye segítségével:
●	Mit tesz Jézus, milyen ruhában van?
●	Milyen élethelyzeteinkre utalhat a vihar?
●	Figyeljük meg a tanítványok mozdulatait! Mit tehetünk nehéz helyzeteinkben?	Tk. 108. o.
Sieger Köder festménye	
Befejezés
2’	Házi feladat:
Megtanulandó: Szentírással elemezni a Mk 4, 35-41 szövegét
(a füzet jegyzete, tk. 106-108. o.).
Következő órán felelés szóban.	
Füzet
Tk. 106-108. o.	

b)	Háttéranyagok
Táblakép (vetíthető formában)
Sieger Köder festménye: Vihar a tengeren

40. óra:	Az új élet lehetősége – a naimi ifjú (Lk 7, 11-17)
a)	Az óra felépítése
Témája:	Feltámasztási csodák – a naimi ifjú életre keltése.
Célja:	A naimi ifjú életre keltését bemutató csodaelbeszélés (Lk 7, 11-17) szóelemzése és szövegértelmezése. Reflektálás a gyász idején a feltámadás reményét ajándékozó Krisztusra.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Feleltetés
3’	Egy tanulót feleltet. Kérdés: A tenger lecsendesítéséről szóló részlet (Mk 4, 35-41) rövid tartalma, legfontosabb szavainak elemzése és összefoglaló értelmezése a szentírási szöveg segítségével.
A feleletet értékelik (tárgyi tudás, szabatos megfogalmazás, aktualizálás).	Szentírás	
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: Feltámasztási csodák: az új élet lehetősége – a naimi ifjú (Lk 7, 11-17).
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép
A naimi ifjú életre keltése (Lk 7, 11-17)	

Prezentálás			
a)	Csöndes találkozás a szöveggel
2’	Kikeresteti a Szentírásból és elolvastatja a tanulókkal magukban a Lk 7, 11-17 szövegét.	Szentírás	
b)	Hangos felolvasás
2’	Önként jelentkező tanulóval felolvastatja a szöveget.	Szentírás	
Feldolgozás			
a)	A szöveg tartalmának felidézése
2’	Elmondatja a szöveg tartalmát.
A tanulók a tartalom felidézéséhez használhatják a Szentírást.	
Szentírás	
b)	Szóelemzés
5-8’	Kiemelteti a legfontosabb kifejezéseket, megbeszélik magyarázatukat.
Ezzel párhuzamosan jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 111. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Szóelemzés

	halottat vittek ki: Palesztinában rendszerint a halál napján temettek
	egy özvegyasszony egyetlen fiát: az özvegy támasz nélkül maradt
	megesett rajta a szíve: Jézus könyörületes, irgalmas Úr
	odament, és megérintette a hordágyat: Jézus nem törődik a tisztasági törvényekkel
	kelj föl!: Jézus hatalmi szavával tesz csodát
	átadta őt anyjának: Jézus a kétségbeejtő helyzetben lévő anyával is csodát tesz
	félelem: a csoda tanúi Isten működését fedezik fel
	próféta támadt: mint Illés vagy Elizeus
	meglátogatta…: Isten Jézusban látogatta meg népét	

c)	Értelmezés
10’	1.	Kérdések segítségével megfogalmaztatja a szöveg mondanivalóját:
●	Mi lehet a szerző üzenete?
●	Mi a csoda a történtekben?
2.	Összefoglalja az elhangzottakat.
3.	Rögzítik az értelmezést: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 115. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Értelmezés

A leírás ószövetségi mintára épül, azt emeli ki, hogy Jézus nagyobb próféta, mint Illés volt. Az igazi csoda az, hogy Isten meglátogatta népét Jézusban.	

Aktualizálás
10’	Tanórai beszélgetés – aktualizálás kérdések segítségével:
●	Mi okozza a legnagyobb fájdalmat számunkra?
●	Ki, milyen módon tud nekünk segíteni gyászunkban?
●	Mit tehetünk, ha ismerőseinkkel történik tragikus esemény?	Tk. 116. o.	
Befejezés
2’	Házi feladat:
Megtanulandó: Szentírással elemezni a Lk 7, 11-17 szövegét
(a füzet jegyzete, tk. 111.115-116. o.).
Következő órán felelés szóban.	
Füzet
Tk. 111-116. o.	
b)	Háttéranyagok
Táblakép (vetíthető formában)

41. óra:	Összefoglalás: a csodaelbeszélések
a)	Az óra felépítése
Témája:	A messiási csodák mint Isten országának jelei – összefoglalás.
Célja:	A csodaelbeszélések (Lk 8, 26-39; Mk 1, 40-45; Mk 2, 1-12; Mk 6, 34-44; Mk 4, 35-41 és Lk 7, 11-17) műfajának, szóelemzésének és szövegértelmezésének átismétlése, az ismeretek megszilárdítása. Felkészülés a számonkérésre.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Feleltetés
3’	Egy tanulót feleltet. Kérdés: A naimi ifjú életre keltését bemutató csodaelbeszélés (Lk 7, 11-17) rövid tartalma, legfontosabb szavainak elemzése és összefoglaló értelmezése a szentírási szöveg segítségével.
A feleletet értékelik (tárgyi tudás, szabatos megfogalmazás, aktualizálás).	Szentírás	
Az óra témájának megadása
1’	Megadja az óra témáját: összefoglalás, felkészülés a következő óra dolgozatára.
A dolgozat témája: A messiási csodák mint Isten országának jelei; formája: fogalmazás.		
Ismétlés			
a)	Szóelemzések ismétlése
10-12’	Páros munka – kifejezések magyarázatának felidézése:
●	Minden tanuló kap egy üres cédulát, erre mind a hat szövegből egy-egy tanult kifejezést ír.
●	A tanulópárok tagjai kicserélik cédulájukat, majd elmondják egymásnak a kapott szavak magyarázatát – egymás tudásának helyességét ellenőrzik.	
Üres cédulák
Szentírás
(Füzet, tk. csak ha kell)	
b)	Értelmezések ismétlése
10-12’	Egyéni, majd közös munka – az értelmezések felidézése:
●	Minden tanuló szabadon választ egy szöveget a hat közül, s leírja fejből annak értelmezését a füzetébe.
●	A tanár felolvastat egy-egy értelmezést mind a hat szöveg esetén. Közösen megbeszélik, kiegészítik, pontosítják a hallottakat.	
Füzet üres oldala	
c)	Műfajok ismétlése
10-12’	Egyéni, majd közös munka – a műfajok felidézése:
●	Minden tanuló kap egy üres cédulát, erre felír egy általa választott csoda-műfajt jellemző mondatot.
●	A tanár összeszedi, összekeveri, újra húzat a tanulókkal.
●	A tanulók felolvassák a cédulájukon szereplő mondatot, s megmondják, melyik műfaj sajátossága.	
Üres cédulák
(Tk., füzet)	
Befejezés
2’	Házi feladat:
Átismétlendő: a messiási csodák mint Isten országának jelei: a tanult szentírási szövegekkel kapcsolatos ismeretek – műfaj, tartalom, szóelemzés, szövegértelmezés (a füzet jegyzete, tk. 87-116. o.).
Következő órán írásbeli számonkérés (35’; fogalmazás típusú dolgozat, segédeszköz: Szentírás).	
Füzet
Tk. 87-116. o.	

42. óra:	Számonkérés a messiási csodák mint Isten országának jelei témakörben tanult szentírási szövegekből
a)	Az óra felépítése
Témája:	Írásbeli számonkérés a messiási csodák mint Isten országának jelei témakörben tanult szentírási szövegekből.
Célja:	A messiási csodák mint Isten országának jelei témához kapcsolódó szentírási szövegek számonkérése: fogalmazás a Lk 8, 26-39; Mk 1, 40-45; Mk 2, 1-12; Mk 6, 34-44; Mk 4, 35-41 és Lk 7, 11-17 szóelemzéséből, szövegértelmezéséből.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Számonkérés			
a)	A számonkérés előkészítése
2-3’	Tartalmi bevezetés rövid ismétlő kérdésekkel:
●	Mi jellemzi a gyógyítási csodaelbeszéléseket?
●	Mit tanít a kenyérszaporítási elbeszélés?
●	Mi a megszállottság a zsidó gondolkodásmód szerint?
A tanulók válaszaikhoz használhatják a Szentírást, a tankönyvet, füzetet.	Tk. 87-116. o.

Szentírás
Tk., füzet	
b)	A dolgozat bevezetése
2’	1.	A tanár lapokat oszt a fogalmazáshoz, közben a Szentírás kivételével mindent (könyv, füzet…) elrakat.
2.	Beosztja a csoportokat (A, B, C).
3.	Elmondja a feladatot:
●	A dolgozat formája: fogalmazás.
●	Szentírást lehet használni (mást nem).
●	Munkaidő: 35’.
●	Elmondja és a táblára is felírja a csoportok feladatát:
A: Mk 6, 34-44; B: Lk 7, 11-17; C: Lk 8, 26-39	Lapok a fogalmazáshoz

Javítási-értékelési szempontrendszer
(ld. a 12. óránál)

Táblakép	
Táblakép
Címek:
A csoport	A kenyérszaporítás (Mk 6, 34-44)
B csoport	A naimi ifjú életre keltése (Lk 7, 11-17)
C csoport	A gerázai megszállott (Lk 8, 26-39)	

c)	Dolgozatírás
35+1’	1.	A tanulók munkába kezdenek.
A tanár dolgozatírás közben körbejár, figyel, szükség esetén segít értelmezni a feladatot.
2.	Az idő leteltével beszedi a kész dolgozatokat.	Szentírás	
Befejezés
1’	Házi feladat: nincs.		

5. a messiás megváltó szenvedése, halála és feltámadása

	43. óra:	A Messiás megváltó szenvedése, halála és feltámadása – történeti bevezetés
	44. óra:	Számonkérés: Jézus szenvedése, halála és feltámadása a történelemtudomány fényében; Jézus szenvedése, halála és feltámadása a Bibliában
	45. óra:	A Messiás szenvedése – a végzetes félreértés (Jn 10, 22-39)
	46. óra:	Az utolsó vacsora (Lk 22, 7-20)
	47. óra:	Jézus pere – a Pilátus előtti kihallgatás (Jn 18,28 - 19,16)
	48. óra:	Jézus megfeszítése és halála (Mt 27, 27-66)
	49. óra:	Feltámadási jelenések – Jézus feltámadása Márk szerint (Mk 16, 1-8)
	50. óra:	Jézus megjelenései Máté szerint (Mt 28, 1-10.16-20)
	51. óra:	Jézus megjelenése Lukács szerint (Lk 24, 13-35)
	52. óra:	Jézus megjelenései János szerint (Jn 20, 19-29)
	53. óra:	Összefoglalás: a Messiás megváltó szenvedése, halála és feltámadása
	54. óra:	Számonkérés a Messiás megváltó szenvedését, halálát és feltámadását bemutató és értelmező szentírási szövegekből

43. óra:	A Messiás megváltó szenvedése, halála és feltámadása – történeti bevezetés
a)	Az óra felépítése
Témája:	Jézus szenvedése, halála és feltámadása a történelemtudomány fényében.
Célja:	A Jézus szenvedését, halálát és feltámadását felölelő eseménysor történelmi kereteinek megismerése.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: A Messiás megváltó szenvedése, halála és feltámadása – az eseménysor történelmi kereteinek megismerése.
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép
A Messiás megváltó szenvedése, halála és feltámadása
– történeti bevezetés	

Bevezetés a csoportmunkába			
a)	Csoportok kialakítása
2’	3-4 fős csoportokra osztja az osztályt.
Csoportfelosztás: pl. kártyákkal, kiszámolással v. ülésrend szerint.
A tanulók kialakítják a csoportokat.	
Ültetőkártyák	
b)	A feladat megadása
3’	1.	Ismerteti a csoportmunka menetét:
●	csoportokban dolgoznak, minden csoport kap egy feladatot;
●	a felkészülési idő 5 perc; a feladat megoldásához a tankönyvet (117-120. o.) használhatják, jegyzetelniük kell;
●	a csoportnak „szónokot” kell választania, aki a felkészülési idő leteltével beszámol az elvégzett feladatról.
2.	Kiadja a feladatokat:
Minden csoport megkapja a sorszámának megfelelő feladatkártyát, amelyen a csoport pontos feladata áll.	

Tk. 117-120. o.

Feladatkártyák
Füzet	
A feladat elvégzése csoportokban
5’	●	A csoportok munkához látnak.
●	A tanár körbejár, segít, ha kell. Bátorít, munkára ösztönöz.
●	Az 5’ letelte előtt jelzi, mennyi idő van még a feladatra.		
Ismeretek prezentálása, jegyzetelés
12’	1.	A feladatkártyák sorszáma szerinti rendben a csoportok szónokai a táblához mennek, és ismertetik vázlatukat. Ha egy feladatot több csoport is kapott, képviselőik együtt mennek ki, kiegészítik, pontosítják egymás vázlatát.
2.	A tanár a beszámolók közben jegyzeteli a táblán a fontos adatokat (egyúttal szűri is az elhangzottakat).
3.	A tanulókat is jegyzetelésre szólítja fel.	

Tábla

Füzet	
Táblakép (folytatás)
	Jézus halálának évét csak hozzávetőlegesen tudjuk megállapítani; ennek okai:
–	az evangéliumok nem tartalmaznak mindenben pontos történelmi adatokat
–	ellentmondások az evangéliumokban (szinoptikusoknál egyetlen húsvét, Jánosnál három)

	Jézus halála
–	Pontius Pilatus helytartósága idején volt (Kr. u. 26-36)
–	pénteki napon
–	az előkészület napján (Niszán 14)
	csillagászati számítások alapján: Kr. u. 30-ban vagy 33-ban

	A zsidó húsvét (héberül: peszah = átugrik, átvonul)
–	Niszán hónapban (nálunk március-április)
–	eredete: legelőváltás ünnepe; később új tartalom: kivonulás Egyiptomból; családi ünnep
–	Jozija király (Kr. e. 622): jeruzsálemi zarándokünneppé tette

	A kovásztalan kenyerek (héberül: mazzoth) ünnepe
–	eredetileg aratási ünnep volt, az új életet üdvözölték
–	összekapcsolták a húsvét ünnepével

	Az utolsó vacsora ideje: a szinoptikusok és János adatai látszólag ellentmondanak
–	a szinoptikusok szerint: Niszán 14. csütörtök az utolsó vacsora ideje, Jézus 15-én, pénteken hal meg
–	János szerint: Jézust Niszán 14-én, pénteken ölték meg
–	magyarázat: a nagyszámú zarándok miatt két időpontban ölték le az állatokat – kétféle naptár (ősi és hivatalos)

	Jézus feltámadása:
–	történetileg nem bizonyítható, mert nem lehetett szemtanúja
–	kikövetkeztethető a történeti adatokból (két pillér elmélet):
–	nagypénteken a tragédia miatt elkeserednek a tanítványok
–	pünkösdkor bátran a világ elé lépnek, nő a tanítványok száma (ld. Suetonius)
–	mi történt a két esemény között? – nem képzelgés, nem pusztán az üres sír; hittapasztalat	

Ismeretek
megszilárdítása
10’	Ismétlő kérdésekkel megszilárdítja az ismereteket, tisztázza a fogalmakat:
●	Mikor volt Pontius Pilatus Júdea helytartója?
●	Mikor halt meg Jézus?
●	Mit ünnepeltek a zsidók húsvétkor?
●	Mikor tarthatta Jézus az utolsó vacsorát?
●	Milyen történeti adatok felhasználásával következtethetünk Jézus feltámadására?
A tanulók válaszaikhoz használhatnak segédeszközt.	Tk. 117-120. o.

Táblakép, füzet	
Kapcsolódás az előző órához: a dolgozat kiosztása, értékelése
3’	Az előző órán írt dolgozat kiosztása:
Értékeli az osztály munkáját, teljesítményét. Kiosztja a dolgozatokat. Megbeszélik az általános problémákat. A személyes kérdéseket az óra utáni szünetben beszélik meg.	Dolgozatok javítva
Javítási-értékelési szempontrendszer
(ld. a 12. óránál)	
Befejezés
2’	Házi feladat:
Megtanulandó: a Jézus szenvedését, halálát és feltámadását felölelő eseménysor történelmi keretei (a füzet jegyzete, tk. 117-120. o.).
Következő órán írásbeli számonkérés az óra anyagából
(20’; segédeszköz: nincs).	
Füzet
Tk. 117-120. o.	
b)	Háttéranyagok
Táblakép (vetíthető formában)
Ültetőkártyák
A kártyákat az osztály létszámának megfelelően kell előkészíteni. A csoportokba lehetőleg 3-4 tanuló kerüljön.
Feladatkártyák
A feladatkártyákat a csoportok számának megfelelően kell előkészíteni.
Minden csoport 1 feladatot kap. Ha hatnál több csoport van, 1 feladatot több csoport is megold (ekkor képviselőik együtt állnak az osztály elé, kiegészítik, pontosítják egymás vázlatát). Ha kicsi a létszám, a tanulók kettesével is dolgozhatnak.
Az egyes csoportok feladatai:
1. csoport:	A tk. 117. oldalán az a) pont 1-2. bekezdéséből jegyzeteljétek ki a Jézus halála évének meghatározásához szükséges általános ismereteket!
2. csoport:	A tk. 118. oldalának 2. bekezdéséből jegyzeteljétek ki a zsidó húsvét ünnepének jellemzőit!
3. csoport:	A tk. 118. oldalának 3. bekezdéséből jegyzeteljétek ki a kovásztalan kenyerek ünnepének jellemzőit!
4. csoport:	A tk. 118. oldalának utolsó és 119. oldalának első bekezdéséből jegyzeteljétek ki az utolsó vacsora idejére vonatkozó ismereteket!
5. csoport:	A tk. 119. oldalának utolsó bekezdésétől jegyzeteljétek ki a húsvéti hit alapját képező adatokat!
6. csoport:	Olvassátok el a tk. 119-120. oldalán a húsvéti hit alapját képező adatokat, majd a 120. o.
1. bekezdéséből jegyzeteljétek ki a „két pillér közötti hídra” vonatkozó magyarázatot!

Minta a feladatkártyákra:

1. csoport

A tk. 117. oldalán az a) pont 1-2. bekezdéséből jegyzeteljétek ki a Jézus halála évének meghatározásához szükséges általános ismereteket!
Válasszatok egy „szónokot”, aki majd megosztja az osztállyal a tudnivalókat.
Felkészülési idő: 5 perc
Jó munkát!	4. csoport

A tk. 118. oldalának utolsó és 119. oldalának első bekezdéséből jegyzeteljétek ki az utolsó vacsora idejére vonatkozó ismereteket!
Válasszatok egy „szónokot”, aki majd megosztja az osztállyal a tudnivalókat.
Felkészülési idő: 5 perc
Jó munkát!	

44. óra:	Számonkérés: Jézus szenvedése, halála és feltámadása a történelemtudomány fényében; Jézus szenvedése, halála és feltámadása a Bibliában
a)	Az óra felépítése
Témája:	Írásbeli számonkérés Jézus szenvedésének, halálának és feltámadásának történeti hátteréből. Jézus szenvedése, halála és feltámadása a Bibliában.
Célja:	A Jézus szenvedését, halálát és feltámadását felölelő eseménysor történelmi kereteinek számonkérése. Jézus szenvedése, halála és feltámadása a Bibliában: bevezetés a szenvedéstörténet és feltámadási jelenés műfajába.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Számonkérés			
a)	A számonkérés előkészítése
2-3’	Tartalmi bevezetés rövid ismétlő kérdésekkel:
●	Mikor lehetett Jézus halálának időpontja?
●	Mi jellemzi a zsidó peszah ünnepét?
●	Milyen eseményt kapcsolnak Niszán 14-hez a szinoptikusok, illetve János?
●	Milyen történeti adatokból következtethetünk Jézus feltámadására?
A tanulók válaszaikhoz használhatják a tankönyvet, füzetet.	Tk. 117-120. o.

Tk., füzet	
b)	A dolgozat bevezetése
3’	1.	Beosztja a csoportokat (A, B), közben mindent (könyv, füzet…) elrakat.
2.	Elmondja a feladatot:
●	Kérdésekre kell válaszolni – röviden, érthetően.
Felhívja a figyelmet: egész mondatokban fogalmazzanak, mert a válaszok nyelvi megformálására is kapnak pontot!
●	Segédeszközt nem lehet használni.
●	Munkaidő: 20’.
3.	Kiosztja a feladatlapokat.	Dolgozatkérdések
(A/B csoport)
Feladatlapok
(A/B csoport)
Értékelőlapok
(A/B csoport)	
c)	Dolgozatírás
20+1’	1.	A tanulók munkába kezdenek.
A tanár dolgozatírás közben körbejár, figyel, szükség esetén segít értelmezni a feladatot.
2.	Az idő leteltével beszedi a kész dolgozatokat.		
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: Jézus szenvedése, halála és feltámadása a Bibliában.
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép
Jézus szenvedése, halála és feltámadása a Bibliában
– a szenvedéstörténet és a feltámadási jelenés műfaja	

Ismeretek átadása
10’	Tanári előadás – szenvedéstörténet, feltámadási jelenés.
Ezzel párhuzamosan jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 121-123. o.
Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Szenvedéstörténet

	adatai nem olyan pontosak, mint a krónikáé
	az eseményeket üdvtörténeti szempontból értelmezi a szerző
	a párbeszédek nem idézetek – tartalmilag felelnek meg a valóságnak

Feltámadási jelenés (krisztofánia)

	szerkezetük egységes:
–	a tanítványok elkeseredettek
–	megjelenik Jézus, akit először nem ismernek fel
–	emlékezteti őket: korábbi szavaira, az ószövetségi Írásokra
–	hívő látással felismerik
	antropomorf kifejezéseket alkalmaz a tanítványok tapasztalatának kifejezésére (pl. látta, érintette)
	szimbólumok utalnak jelzésszerűen a Feltámadottal való „találkozásokra”	

Befejezés
2’	Házi feladat:
Megtanulandó: a szenvedéstörténettel és a feltámadási jelenéssel kapcsolatos ismeretek (a füzet jegyzete, tk. 121-123. o.).
Következő órán felelés szóban.	
Füzet
Tk. 121-123. o.	
b)	Háttéranyagok
Táblakép (vetíthető formában)
Dolgozatkérdések

A csoport
1.	Mi jellemzi a zsidó húsvétot?
2.	Milyen adatok alapján számítjuk ki Jézus halálának évét?
3.	Milyen történelmi adatokból következtethetünk Jézus feltámadására? (két pillér elmélet)

B csoport
1.	Mikorra eshetett az utolsó vacsora időpontja?
2.	Mi jellemzi a kovásztalan kenyerek ünnepét?
3.	Milyen történelmi adatokból következtethetünk Jézus feltámadására? (két pillér elmélet)

Feladatlapok (A és B csoport)
Feladatlapok a diákoknak: dolgozatkérdések a válaszokhoz szükséges hely kihagyásával.
Értékelőlapok
A csoport

	Kérdés	Összpont-szám	Válasz elemei	Pontozás elemei	
1.	Mi jellemzi a zsidó húsvétot?	4 pont	héber neve peszah	1 p	
			eredete: legelőváltás ünnepe	1 p	
			később új tartalom: szabadulás Egyiptomból	1 p	
			Jozija király templomi zarándokünneppé tette	1 p	
2.	Milyen adatok alapján számítjuk ki Jézus halálának évét?	3 pont	Pontius Pilatus helytartósága Kr. u. 26-36	1 p	
			Niszán 14. péntek	1 p	
			Jézus halála: Kr. u. 30-ban vagy 33-ban	1 p	
3.	Milyen történelmi adatokból következtethetünk Jézus feltámadására? (két pillér elmélet)	6 pont	nagypéntek:	1 p	
			tragédia	1 p	
			pünkösd:	1 p	
			bátor kiállás	1 p	
			ok:	nem képzelgés, nem pusztán az üres sír	1 p	
			hittapasztalat	1 p	
+	Nyelvi megformálás	5 pont			

A dolgozat értékelése:
16-18 pont 5; 13-15 pont 4; 10-12 pont 3; 6-9 pont 2; 1-5 pont 1	

B csoport

	Kérdés	Összpont-szám	Válasz elemei	Pontozás elemei	
1.	Mikorra eshetett az utolsó vacsora időpontja?	4 pont	látszólagos ellentmondás a szinoptikusok (Niszán 14. csütörtök az utolsó vacsora) és János (Niszán 14. péntek Jézus halála) között	2 p	
			magyarázat: a nagyszámú zarándok miatt két időpontban ölték le az állatokat	1 p	
			kétféle naptár (ősi és hivatalos)	1 p	
2.	Mi jellemzi a kovásztalan kenyerek ünnepét?	3 pont	neve héberül mazzoth	1 p	
			eredetileg aratási ünnep volt, az új életet üdvözölték	1 p	
			összekapcsolták a húsvét ünnepével	1 p	
3.	Milyen történelmi adatokból következtethetünk Jézus feltámadására? (két pillér elmélet)	6 pont	nagypéntek:	1 p	
			tragédia	1 p	
			pünkösd:	1 p	
			bátor kiállás	1 p	
			ok:	nem képzelgés, nem pusztán az üres sír	1 p	
			hittapasztalat	1 p	
+	Nyelvi megformálás	5 pont			

A dolgozat értékelése:
16-18 pont 5; 13-15 pont 4; 10-12 pont 3; 6-9 pont 2; 1-5 pont 1	

45. óra:	A Messiás szenvedése – a végzetes félreértés (Jn 10, 22-39)
a)	Az óra felépítése
Témája:	A Messiás szenvedése – a végzetes félreértés.
Célja:	A jeruzsálemi templomban lezajló vita (Jn 10, 22-39) szóelemzése és szövegértelmezése. A vitabeszéd műfaji jellemzői. Reflektálás előítéleteinkre.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Feleltetés
3’ + 3’	Két tanulót feleltet. Kérdések:
1. felelő:	A szenvedéstörténet műfaji jellemzői
2. felelő:	A feltámadási jelenés műfaji jellemzői
A feleleteket értékelik (tárgyi tudás, szabatos megfogalmazás).		
Kapcsolódás az előző órához: a dolgozat kiosztása, értékelése
5’	Az előző órán írt dolgozat kiosztása:
Értékeli az osztály munkáját, teljesítményét. Kiosztja a dolgozatokat. Megbeszélik az általános problémákat. A személyes kérdéseket az óra utáni szünetben beszélik meg.	Feladatlapok javítva
Értékelőlapok (A/B csoport)	
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: A Messiás szenvedése – a végzetes félreértés (Jn 10, 22-39).
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
A Messiás szenvedése – a végzetes félreértés (Jn 10, 22-39)	

Prezentálás			
a)	Csöndes találkozás a szöveggel	2’	Kikeresteti a Szentírásból és elolvastatja a tanulókkal magukban a Jn 10, 22-39 szövegét.	Szentírás	
b)	Hangos felolvasás
2’	Önként jelentkező tanulóval felolvastatja a szöveget.	Szentírás	
Feldolgozás			
a)	A szöveg tartalmának felidézése
2’	Elmondatja a szöveg tartalmát.
A tanulók a tartalom felidézéséhez használhatják a Szentírást.	
Szentírás	
b)	Szóelemzés
5-8’	Kiemelteti a legfőbb kifejezéseket, megbeszélik magyarázatukat.
Ezzel párhuzamosan jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 124-126. o.
Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Szóelemzés

	ha te vagy a Krisztus…: ezért kérdezik, mert Jézus korábban már elutasította a politikai Messiás szerepét
	mondtam nektek, de nem hiszitek: egyedülálló kapcsolatát az Atyával nem fogadják el
	nem vagytok az én juhaim közül: a hitetlenség oka, hogy nem akarják elfogadni pásztori, messiási voltát
	jótettért nem kövezünk meg téged, hanem a káromlásért: a zsidók azt állítják Jézusról, hogy Istenné teszi önmagát (káromlás); de Jézus azt hangsúlyozta, hogy ő az Atyával összhangban cselekszik
	akit az Atya … a világra küldött: Jézus küldetése egyetemes
	el akarták őt fogni: a zsidókat előítéleteik akadályozzák abban, hogy átgondolják Jézus szavait; inkább meg akarnak szabadulni tőle	

c)	Értelmezés
10’	1.	Kérdések segítségével megfogalmaztatja a szöveg mondanivalóját:
●	Mi a félreértés alapja?
●	Milyen elvárásokat nem teljesít Jézus?
2.	Összefoglalja az elhangzottakat.
3.	Megnevezi a szöveg műfaját, elmondja a műfaj jellemzőit.
4.	Rögzítik a műfaji jellemzőket és az értelmezést: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 133. o.

Tk. 36. o.
Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Vitabeszéd:
–	szereplői valamilyen vallási igazságot értelmeznek az Írás tekintélye alapján
–	mesterségesen alkotott párbeszéd, mely a vitázó felek eltérő álláspontját megbízhatóan tükrözi
Értelmezés

A szöveg műfaja vitabeszéd. Azt a félreértést mutatja, mely alapján a zsidó vallási vezetők elutasítják, üldözik, majd keresztre feszítik Jézust. Vádjuk, egyben a félreértés lényege: Jézus káromkodott, vagyis istenné tette magát. Jézus azonban éppen arról akarta meggyőzni őket, hogy Isten a kicsinnyé levésben, az egyszerűségben mutatja meg önmagát. A Messiás sorsa ezzel a félreértéssel végérvényesen megpecsételődött.	

Aktualizálás
10’	Tanórai beszélgetés – aktualizálás kérdések segítségével:
●	Milyen elvárásoknak akarunk megfelelni?
●	Mennyiben segítenek minket korábbi tapasztalataink?
●	Milyen esetekben gátolnak minket előzetesen alkotott véleményeink – előítéleteink?	Tk. 135. o.	
Befejezés
2’	Házi feladat:
Megtanulandó: a vitabeszéd műfaji jellemzői; Szentírással elemezni a Jn 10, 22-39 szövegét (a füzet jegyzete, tk. 36. és 124-126.133.135. o.).
Következő órán felelés szóban.	
Füzet
Tk. 36. o.
Tk. 124-135. o.	
b)	Háttéranyagok
Táblakép (vetíthető formában)

46. óra:	Az utolsó vacsora (Lk 22, 7-20)
a)	Az óra felépítése
Témája:	A kereszt felé vezető út – az utolsó vacsora.
Célja:	Az utolsó vacsoráról szóló részlet (Lk 22, 7-20) szóelemzése és szövegértelmezése. A szövegértési készség fejlesztése. A kultikus etiológia műfaji jellemzői.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Feleltetés
3’	Egy tanulót feleltet. Kérdés: A végzetes félreértést hozó jeruzsálemi vita (Jn 10, 22-39) műfaja, a műfaj jellemzői; rövid tartalma, legfontosabb szavainak elemzése és összefoglaló értelmezése a szentírási szöveg segítségével
A feleletet értékelik (tárgyi tudás, szabatos megfogalmazás, aktualizálás).	Szentírás	
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: A kereszt felé vezető út – az utolsó vacsora (Lk 22, 7-20).
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép
Az utolsó vacsora (Lk 22, 7-20)	

Prezentálás			
a)	Csöndes találkozás a szöveggel	2’	Kikeresteti a Szentírásból és elolvastatja a tanulókkal magukban a Lk 22, 7-20 szövegét.	Szentírás	
b)	Hangos felolvasás
2’	Önként jelentkező tanulóval felolvastatja az elbeszélést.	Szentírás	
Feldolgozás			
a)	Szóelemzés	Hiányos szómagyarázatok kiegészítése (összidő: 22’)		
Páros munka: a hiányzó kifejezések azonosítása
7’	1.	A tanár egyenként kivetíti a tankönyvben található szómagyarázatokat az értelmezett kifejezés nélkül.
A tanulópárok a Szentírás segítségével megkeresik, hogy az egyes magyarázatokhoz melyik kifejezés tartozhat.
Füzetükben jegyzetelik a talált kifejezéseket.	Hiányos szómagyarázatok (vetíthető fólia)
Szentírás, füzet	
Páros munka: ellenőrzés
5’	2.	A tanár újra kivetíti egyenként a magyarázatokat.
A tanulópárok a tankönyv segítségével ellenőrzik, hogy a magyarázatokhoz a megfelelő kifejezéseket találták-e meg.	
Tk. 130-133. o.	
Közös ellenőrzés
5’	3.	A tanár irányításával közösen is ellenőrzik a megoldást.	Megoldás	
Közös munka: a szóelemzések rögzítése
5’	4.	A tanár a legfontosabb kifejezéseket kiemeli és a szentírási szövegnek megfelelő sorrendben rögzíti magyarázatukkal együtt: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 130-133. o.
Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Szóelemzés

	a kovásztalan kenyerek napja: Niszán 14, a húsvét előkészületi napja
	eljött az óra: elérkezett az idő, amikor Jézus kivonul a világból, és visszatér az Atyához
	vágyva vágytam…: az ünnepen a zsidók nem csupán visszaemlékeztek Isten szabadító tetteire, hanem jelenvalóként élték meg a kapcsolatot Jahvéval, a Szabadítóval
	többé nem eszem … amíg be nem teljesedik…: Jézus az idők végén teljessé váló asztalközösségre utal
	fogta a kelyhet, hálát adott: a zsidó étkezés menetének megfelelően cselekszik
	ez az én testem, mely értetek adatik: Jézus önmagát azonosítja a kenyérrel; a szenvedő Szolgához hasonlóan cselekszik, önmagát adja áldozatul minden emberért
	ezt tegyétek az én emlékezetemre: megjeleníteni Jézus mások üdvösségéért feláldozott, a feltámadás ígéretét is hordozó életét, útmutatásait követve, segítségét elfogadva „táplálkozni” belőle
	ez a kehely az új szövetség az én véremben: a Sínai-szövetségre utal; ebben az új szövetségben a másokért önmagát feláldozó Jézus jelzi és teremti meg Isten és az ember harmonikus kapcsolatát
	amely értetek kiontatik: a megváltás az egész emberiségnek felkínált ajándék	

b)	Értelmezés
10’	1.	Kérdések segítségével megfogalmaztatja a szöveg mondanivalóját:
●	Mi lehet a szöveg műfaja?
●	Hogyan újítja meg Isten a régi szövetséget?
●	Miben új ez a szövetség?
2.	Összefoglalja az elhangzottakat.
3.	Megnevezi a szöveg műfaját, elmondja a műfaj jellemzőit.
4.	Rögzítik a műfaji jellemzőket és az értelmezést: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 134-135. o

Tk. 121. o.
Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Kultikus etiológia:	–	istentiszteleti cselekmény eredetének magyarázata
–	szerzője történeti eseményt mutat be, de nem célja a történeti pontosság

Értelmezés

Az utolsó vacsoráról szóló részlet műfaja kultikus etiológia: a szerző a keresztény eukharisztikus lakoma gyakorlatát Jézus rendelkezésére vezeti vissza.
A leírás szerint Jézus bejelenti, hogy az ő minden emberért feláldozott élete (teste és vére) árán Isten megújítja az Izraellel kötött régi szövetséget, és ezt az új szövetséget minden népnek felajánlja.	

Befejezés
2’	Házi feladat:
Megtanulandó: a kultikus etiológia műfaji jellemzői; Szentírással elemezni a Lk 22, 7-20 szövegét (a füzet jegyzete, tk. 121. és 130-135. o.).
Memoriter: a Lk 22, 15-20 szövege.
Következő órán felelés szóban.	
Füzet
Tk. 121. o.
Tk. 130-135. o.
Memoriter	
b)	Háttéranyagok
Táblakép (vetíthető formában)
Hiányos szómagyarázatok
Írásvetítővel vetíthető fólia a hiányos szöveggel

Megoldás a magyarázatok vetítésének sorrendjében:

	1.	a kovásztalan kenyerek napja
	2.	amelyen fel kellett áldozni a húsvéti bárányt
	3.	készítsétek el nekünk a húsvéti bárányt
	4.	találkoztok egy emberrel, aki vizeskorsót visz
	5.	hol van az a helyiség
	6.	berendezve
	7.	amikor eljött az óra
	8.	ez a kehely az új szövetség az én véremben
	9.	amely értetek kiontatik
	10.	többé nem eszem belőle, amíg be nem teljesedik az Isten országában
	11.	fogta a kelyhet, hálát adott
	12.	nem iszom … amíg el nem jön az Isten országa
	13.	ez az én testem, mely értetek adatik
	14.	vágyva vágytam arra, hogy elfogyasszam veletek ezt a húsvéti vacsorát
	15.	ezt tegyétek az én emlékezetemre	A táblára felkerülő kifejezések a szentírási szövegnek megfelelő sorrendben:

	1.	a kovásztalan kenyerek napja
	2.	eljött az óra
	3.	vágyva vágytam…
	4.	többé nem eszem … amíg be nem teljesedik…
	5.	fogta a kelyhet, hálát adott
	6.	ez az én testem, mely értetek adatik
	7.	ezt tegyétek az én emlékezetemre
	8.	ez a kehely az új szövetség az én véremben
	9.	amely értetek kiontatik	

Számítógéppel kivetíthető forma: a hiányos szöveg és a megoldás

47. óra:	Jézus pere – a Pilátus előtti kihallgatás (Jn 18,28 - 19,16)
a)	Az óra felépítése
Témája:	Jézus pere – a Pilátus előtti kihallgatás.
Célja:	A Pilátus előtti kihallgatási jelenet (Jn 18,28 - 19,16) szóelemzése és szövegértelmezése. Reflektálás Jézus magatartására, bátor kiállására.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Feleltetés
3’	Egy tanulót feleltet. Kérdés: Az utolsó vacsoráról szóló részlet (Lk 22, 7-20) szövege (15-20 v., memoriter); műfaja, a műfaj jellemzői; rövid tartalma, legfontosabb szavainak elemzése és összefoglaló értelmezése a szentírási szöveg segítségével.
A feleletet értékelik (tárgyi tudás, szabatos megfogalmazás, aktualizálás).	Szentírás
(kivéve a memoriterhez)	
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: Jézus pere – a Pilátus előtti kihallgatás (Jn 18,28 - 19,16).
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép
Jézus pere – a Pilátus előtti kihallgatás
(Jn 18,28 - 19,16)	

Prezentálás			
a)	Csöndes találkozás a szöveggel	2’	Kikeresteti a Szentírásból és elolvastatja a tanulókkal magukban a Mk 6, 34-44 szövegét.	Szentírás	
b)	Hangos felolvasás
2’	Önként jelentkező tanulóval felolvastatja a szöveget.	Szentírás	
Feldolgozás			
a)	A szöveg tartalmának felidézése	2’	Elmondatja a szöveg tartalmát.
A tanulók a tartalom felidézéséhez használhatják a Szentírást.	
Szentírás	
b)	Szóelemzés
5-8’	Kiemelteti a legfontosabb kifejezéseket, megbeszélik magyarázatukat.
Ezzel párhuzamosan jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 140-142. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Szóelemzés

	nekünk senkit sem szabad megölnünk: a helytartó nem akar beavatkozni Jézus perébe, de a zsidók halálbüntetést akarnak
	azért jöttem a világba, hogy tanúságot tegyek az igazságról: Jézus személyében válik „láthatóvá” Isten országa
	íme az ember!: Jézus az eszményi ember
	körülbelül a hatodik óra: Jézus halálának órája a János-evangélium szerint	

c)	Értelmezés
10’	1.	Kérdések segítségével megfogalmaztatja a szöveg mondanivalóját:
●	Milyennek mutatja a jelenet Jézust?
●	Milyen reménysugár csillan fel ebben az elbeszélésben?
2.	Összefoglalja az elhangzottakat.
3.	Rögzítik az értelmezést: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 147-148. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Értelmezés

János evangéliumának jelenete a zsidók halálra szánt királyát ábrázolja, akinek országa nem ebből a világból való. Jézus országa titokzatos lelki-szellemi természetű birodalom, amelyben az emberek elnyerhetik bűneik bocsánatát és az örök életet.	

Aktualizálás
10’	Tanórai beszélgetés – aktualizálás kérdések és Sieger Köder festménye segítségével:
●	Milyennek látjuk Jézust a festményen (ki van középen)?
●	Milyen üzenete van annak, hogy Jézus áll?
●	Kiért, miért kell nekünk is állva maradnunk?	Tk. 148. o.
Sieger Köder festménye	
Befejezés
2’	Házi feladat:
Megtanulandó: Szentírással elemezni a Jn 18,28 - 19,16 szövegét (a füzet jegyzete, tk. 139-142.147-148. o.).
Következő órán felelés szóban.	
Füzet
Tk. 139-148. o.	

b)	Háttéranyagok
Táblakép (vetíthető formában)
Sieger Köder festménye: Elítélés

48. óra:	Jézus megfeszítése és halála (Mt 27, 27-66)
a)	Az óra felépítése
Témája:	Jézus megfeszítése és halála.
Célja:	A Messiás halálát bemutató és értelmező evangéliumi szöveg (Mt 27, 27-66) szóelemzése és szövegértelmezése. Reflektálás Jézus megváltó szenvedésére.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Feleltetés
3’	Egy tanulót feleltet. Kérdés: A Pilátus előtti kihallgatási jelenet (Jn 18,28 - 19,16) rövid tartalma, legfontosabb szavainak elemzése és összefoglaló értelmezése a szentírási szöveg segítségével.
A feleletet értékelik (tárgyi tudás, szabatos megfogalmazás, aktualizálás).	Szentírás	
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: Jézus megfeszítése és halála (Mt 27, 27-66).
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép
Jézus megfeszítése és halála (Mt 27, 27-66)	

Prezentálás			
a)	Csöndes találkozás a szöveggel	2’	Kikeresteti a Szentírásból és elolvastatja a tanulókkal magukban a Mt 27, 27-66 szövegét.	Szentírás	
b)	Hangos felolvasás
2’	Önként jelentkező tanulóval felolvastatja a szöveget.	Szentírás	
Feldolgozás			
a)	A szöveg tartalmának felidézése	2’	Elmondatja a szöveg tartalmát.
A tanulók a tartalom felidézéséhez használhatják a Szentírást.	
Szentírás	
b)	Az értelmezés előkészítése
8’	Páros, majd közös munka:
1.	A tanulópárok feladata: készítsenek a szövegből egy szógyűjteményt, amelyben szétválogatják a történeti és a szimbolikus (= értelmező) kifejezéseket.
2.	Közös megbeszélés: felolvastatja a megoldást, majd közösen megbeszélik, pontosítják a gyűjteményt. Rögzítik az eredményt: jegyzetel a táblán, jegyzeteltet a füzetben.	
Szentírás, füzet

Tábla, füzet	
Táblakép (folytatás)
Történeti tények:

bevitték a helytartóságra, csapat, katonaköpeny, töviskoszorú, kigúnyolás, cirenei ember, vitte a keresztjét, Golgota, epével kevert bor, felfeszítették, feje fölé elítélésének okát tették, asszonyok, begöngyölte
Szimbolikus, értelmező kifejezések:

sorsot vetve megosztoztak ruháin, két rabló, fejüket csóválták, sötétség, Élí…, a templom függönye kettészakadt, a föld megrendült, sziklák megrepedtek, sok elhunyt szentnek föltámadt a teste, sokaknak megjelentek, megrémültek, három nap múlva feltámadok	

c)	Értelmezés
10’	1.	Kérdések segítségével megfogalmaztatja a szöveg mondanivalóját:
●	Mit jelenthet az „Isten Fia” kifejezés a szövegben?
●	Miben bizonyult Jézus Isten Fiának?
2.	Összefoglalja az elhangzottakat.
3.	Rögzítik az értelmezést: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 148. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Értelmezés

Máté evangélista a szenvedéstörténet műfaján belül az apokaliptikus irodalom szimbólumait használva értelmezi Jézus halálának eseményét. Amikor az evangélista a pogány százados ajkára adja az „ez az ember valóban Isten Fia volt” hitvallást, azt akarja kifejezni: Jézus elsősorban a kereszten bizonyult Isten Fiának, amikor vállalta a halált, hogy az emberek számára megszerezze a bűnbocsánatot és az örök élet lehetőségét.	

Aktualizálás
10’	Tanórai beszélgetés – aktualizálás kérdések és Habdank festménye segítségével:
●	A festmény értelmezi vagy ábrázolja Jézus halálát?
●	Hogyan ajándékoz meg minket Jézus halálában?
●	Mi hogyan tudunk megajándékozni pl. szenvedő embereket?	Tk. 148. o.
Habdank festménye	
Befejezés
2’	Házi feladat:
Megtanulandó: Szentírással elemezni a Mt 27, 27-66 szövegét (a füzet jegyzete, tk. 148. o.).
Következő órán felelés szóban.	
Füzet, tk. 148. o.	

b)	Háttéranyagok
Táblakép (vetíthető formában)
Habdank festménye: Halálóra

49. óra:	Feltámadási jelenések – Jézus feltámadása Márk szerint (Mk 16, 1-8)
a)	Az óra felépítése
Témája:	Feltámadási jelenések – Jézus feltámadása Márk szerint.
Célja:	A Márk-féle feltámadási jelenés (Mk 16, 1-8) szóelemzése és szövegértelmezése. Reflektálás: Jézust az érzékeinkkel el nem érhető világban találjuk meg.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Feleltetés
3’	Egy tanulót feleltet. Kérdés: A Messiás halálát bemutató és értelmező evangéliumi szöveg (Mt 27, 27-66) rövid tartalma, (szóelemzése) és összefoglaló értelmezése a szentírási szöveg segítségével.
A feleletet értékelik (tárgyi tudás, szabatos megfogalmazás, aktualizálás).	Szentírás	
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: Feltámadási jelenések – Jézus feltámadása Márk szerint (Mk 16, 1-8).
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép
Jézus feltámadása Márk szerint (Mk 16, 1-8)	

Prezentálás			
a)	Csöndes találkozás a szöveggel	2’	Kikeresteti a Szentírásból és elolvastatja a tanulókkal magukban a Mk 16, 1-8 szövegét.	Szentírás	
b)	Hangos felolvasás
2’	Önként jelentkező tanulóval felolvastatja a szöveget.	Szentírás	
Feldolgozás			
a)	A szöveg tartalmának felidézése	2’	Elmondatja a szöveg tartalmát.
A tanulók a tartalom felidézéséhez használhatják a Szentírást.	
Szentírás	
b)	Szóelemzés
5-8’	Kiemelteti a legfontosabb kifejezéseket, megbeszélik magyarázatukat.
Ezzel párhuzamosan jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 149-150. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Szóelemzés

	a hét első napján kora reggel: a mi vasárnapunk; „harmadnapon”
	egy ifjút láttak ülni…: égi küldött
	megrémültek: reakciójuk azt jelzi, Isten világával találták magukat szemben
	feltámadt: nem egy holttest újraéledése, vagyis nem a földi életbe való visszatérés
	mondjátok meg tanítványaimnak: készüljenek fel a vele való találkozásra	

c)	Értelmezés
10’	1.	Kérdések segítségével megfogalmaztatja a szöveg mondanivalóját:
●	Mit jelent az üres sír az elbeszélésben?
●	Mit éreztek a tanítványok az üres sír láttán?
●	Milyen sejtés fogalmazódhatott meg bennük Jézus szavaira visszagondolva?
2.	Összefoglalja az elhangzottakat.
3.	Rögzítik az értelmezést: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 158-159. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Értelmezés

Márk a feltámadási jelenés műfajában dolgozza fel a Jézus üres sírjára vonatkozó hagyományt. Elbeszélésében azt tanítja, hogy az asszonyok kicsiny csoportja üresen találta Jézus sírját. Ez félelmet keltett bennük, ugyanakkor isteni eredetű sugallatként élték meg a sejtést: Jézus feltámadt.	

Aktualizálás
10’	Tanórai beszélgetés – aktualizálás kérdések segítségével:
●	Milyen érzékkel nem tapasztalható „dolgok” vannak életünkben?
(pl. szeretet, igazságosság…)
●	Honnan tudunk ezekről a dolgokról?
(meggyőződtünk…)
●	Jézust melyik világban kell keresnünk?	Tk. 160. o.	
Befejezés
2’	Házi feladat:
Megtanulandó: Szentírással elemezni a Mk 16, 1-8 szövegét (a füzet jegyzete, tk. 149-150.158-160. o.).
Következő órán felelés szóban.	
Füzet
Tk. 149-160. o.	
b)	Háttéranyagok
Táblakép (vetíthető formában)

50. óra:	Jézus megjelenései Máté szerint (Mt 28, 1-10.16-20)
a)	Az óra felépítése
Témája:	A Messiás feltámadása – Jézus megjelenései Máté szerint.
Célja:	A Máté-féle feltámadási jelenések (Mk 16, 1-8) szóelemzése és szövegértelmezése. Reflektálás tapasztalataink, látásunk mibenlétére.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Feleltetés
3’	Egy tanulót feleltet. Kérdés: A Márk-féle feltámadási jelenés (Mk 16, 1-8) rövid tartalma, legfontosabb szavainak elemzése és összefoglaló értelmezése a szentírási szöveg segítségével.
A feleletet értékelik (tárgyi tudás, szabatos megfogalmazás, aktualizálás).	Szentírás	
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: A Messiás feltámadása – Jézus megjelenései Máté szerint (Mt 28, 1-10.16-20).
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Jézus megjelenései Máté szerint (Mt 28, 1-10.16-20)	

Prezentálás			
a)	Csöndes találkozás a szöveggel	2’	Kikeresteti a Szentírásból és elolvastatja a tanulókkal magukban a Mt 28, 1-10.16-20 szövegét.	Szentírás	
b)	Hangos felolvasás
2’	Önként jelentkező tanulóval felolvastatja a szöveget.	Szentírás	
Feldolgozás			
a)	A szöveg tartalmának felidézése	2’ 	Elmondatja a szöveg tartalmát.
A tanulók a tartalom felidézéséhez használhatják a Szentírást.	
Szentírás	
b)	A szóelemzés és értelmezés asszociációs előkészítése
5’	●	Egyéni munka keretében a tanulókkal a füzetükbe két szólást/kifejezést írat, amely a látni igéről eszükbe jut.
●	Minden tanuló kiválaszt egyet, kimegy és felírja a tábla egy kijelölt részére.
●	Az asszociációs vázlat a táblán marad az aktualizálásig.	
Füzet

Tábla	
Táblakép: lehetséges tanulói asszociációk

c)	Szóelemzés
6’	Kiemelteti a legfontosabb kifejezéseket, megbeszélik magyarázatukat.
Ezzel párhuzamosan jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 151-152. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Szóelemzés

	nagy földrengés támadt: Isten jelenvalóságának tapasztalata
	az Úr angyala … az égből: apokaliptikus irodalmi eszköz, a kinyilatkoztatást jelzi
	őrök: a feltámadt Messiás halál feletti győzelme megzavarta ellenségeit (‘megrettentek’)
	ti ne féljetek!: bátorítás a tanítványoknak
	meglátjátok: nem fizikai látás, hanem vallási tapasztalat
	átkarolták a lábát: nem fizikai érintés; azt jelzi, hogy a találkozás nem érzékcsalódás
	menjetek: a tanítványoknak küldetésük van
	az Atya és a Fiú és a Szentlélek nevében: keresztségi formula
	veletek vagyok: ‘Emmánuel’	

d)	Értelmezés
8’	1.	Kérdések segítségével megfogalmaztatja a szöveg mondanivalóját:
●	Mire jönnek rá a tanítványok a találkozás folyamán?
●	Mi vezetik őket feladatuk megtalálásában?
2.	Összefoglalja az elhangzottakat.
3.	Rögzítik az értelmezést: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 159. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Értelmezés

Máté nemcsak az üres sírról beszél, hanem a Feltámadottal való „találkozásról” is. Azt a folyamatot dramatizálja, amelyben a tanítványok meggyőződtek arról, hogy Jézus legyőzte a halált. Fokozatosan megtapasztalták, hogy titokzatos módon jelen van életükben és ráébredtek feladatukra: hirdetniük kell a megváltás ajándékát.	

Aktualizálás
8’	Tanórai beszélgetés – aktualizálás kérdések és az óra eleji asszociációs vázlat segítségével:
●	Milyen igazságot „látunk meg”?
●	Milyen fontos, de szemeinkkel nem látható dolgok vannak életünkben, amelyek erőt adnak?	Tk. 160. o.
Asszociációs vázlat a táblán	
Befejezés
2’	Házi feladat:
Megtanulandó: Szentírással elemezni a Mt 28, 1-10.16-20 szövegét (a füzet jegyzete, tk. 150-152.159-160. o.).
Következő órán felelés szóban.	
Füzet
Tk. 150-160. o.	
b)	Háttéranyagok
Táblakép (vetíthető formában)

51. óra:	Jézus megjelenése Lukács szerint (Lk 24, 13-35)
a)	Az óra felépítése
Témája:	A Messiás feltámadása – Jézus megjelenése Lukács szerint.
Célja:	A Lukács-féle feltámadási jelenés (Lk 24, 13-35, részlet a tankönyvi szemelvények közül: találkozás az emmauszi tanítványokkal) szóelemzése és szövegértelmezése. Reflektálás a szentmisében, a Szentírás olvasásában, az imában megjelenő Jézus jelenlétére.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Feleltetés
3’	Egy tanulót feleltet. Kérdés: A Máté-féle feltámadási jelenések (Mk 16, 1-8) rövid tartalma, legfontosabb szavainak elemzése és összefoglaló értelmezése a szentírási szöveg segítségével.
A feleletet értékelik (tárgyi tudás, szabatos megfogalmazás, aktualizálás).	Szentírás	
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: Jézus megjelenése Lukács szerint (Lk 24, 13-35) – az emmauszi tanítványok.
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép
Jézus megjelenése Lukács szerint (Lk 24, 13-35)	

Prezentálás			
a)	Csöndes találkozás a szöveggel	2’	Kikeresteti a Szentírásból és elolvastatja a tanulókkal magukban a Lk 24, 13-35 szövegét.	Szentírás	
b)	Hangos felolvasás
2’	Önként jelentkező tanulóval felolvastatja a szöveget.	Szentírás	
Feldolgozás			
a)	A szöveg tartalmának felidézése	2’	Elmondatja a szöveg tartalmát.
A tanulók a tartalom felidézéséhez használhatják a Szentírást.	
Szentírás	
b)	Szóelemzés
8’	Kiemelteti a legfontosabb kifejezéseket, megbeszélik magyarázatukat.
Ezzel párhuzamosan jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 153-155. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Szóelemzés

	Jézus közeledett: a találkozást a feltámadt Jézus kezdeményezi
	fel ne ismerjék: a feltámadási jelenés műfaji eleme
	ő fogja megváltani Izraelt: politikai Messiást vártak
	megmagyarázott: a történeti Jézus tanítása és a Szentlélek sugallata
	fogta a kenyeret: a feltámadt Jézust az eukharisztikus közösségben lehet megtapasztalni	

c)	Értelmezés
10’	1.	Kérdések segítségével megfogalmaztatja a szöveg mondanivalóját:
●	Hol, mikor ismerik fel az emmauszi tanítványok a Feltámadottat?
●	Milyen hatással van a tanítványokra a találkozás?
2.	Összefoglalja az elhangzottakat.
3.	Rögzítik az értelmezést: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 159-160. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Értelmezés

Az emmauszi találkozás leírásában az evangélista azt a gondolatot emeli ki, hogy a tanítványok a kenyértörésben ismerik fel halált legyőző Mesterüket. A nagypénteki tragédia után többször egybegyűltek eukharisztikus lakomán: összejöveteleiken és az Írások értelmezése közben fokozatosan megbizonyosodtak arról, hogy Jézus legyőzte a halált.	

Aktualizálás
10’	Tanórai beszélgetés – aktualizálás kérdések és Sieger Köder festménye segítségével:
●	Kiket és milyen helyzetben látunk a képen?
●	Miről beszélgetnek?
●	Mi mikor vagyunk ilyen helyzetben, Jézus mikor magyaráz nekünk?	Tk. 160. o.
Sieger Köder festménye	
Befejezés
2’	Házi feladat:
Megtanulandó: Szentírással elemezni a Lk 24, 13-35 szövegét (a füzet jegyzete, tk. 152-155.159-160. o.).
Memoriter: a Lk 24, 28-33 szövege.
Következő órán felelés szóban.	
Füzet
Tk. 152-160. o.
Memoriter	

b)	Háttéranyagok
Táblakép (vetíthető formában)
Sieger Köder festménye: Úton egy Emmausz nevű faluba

52. óra:	Jézus megjelenései János szerint (Jn 20, 19-29)
a)	Az óra felépítése
Témája:	A Messiás feltámadása – Jézus megjelenései János szerint.
Célja:	A János-féle feltámadási jelenések (Jn 20, 19-29, részlet a tankönyvi szemelvények közül) szóelemzése és szövegértelmezése. Reflektálás: akkor vagyunk boldogok, ha nem csak érzéki tapasztalatainkra figyelünk.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Feleltetés
3’	Egy tanulót feleltet. Kérdés: A Lukács-féle feltámadási jelenés (Lk 24, 13-35) szövege (28-33 v., memoriter); rövid tartalma, legfontosabb szavainak elemzése és összefoglaló értelmezése a szentírási szöveg segítségével.
A feleletet értékelik (tárgyi tudás, szabatos megfogalmazás, aktualizálás).	Szentírás
(kivéve a memoriterhez)	
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: A Messiás feltámadása – Jézus megjelenései János szerint (Jn 20, 19-29).
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép
Jézus megjelenései János szerint (Jn 20, 19-29)	

Prezentálás			
a)	Csöndes találkozás a szöveggel	2’	Kikeresteti a Szentírásból és elolvastatja a tanulókkal magukban a Jn 20, 19-29 szövegét.	Szentírás	
b)	Hangos felolvasás
2’	Önként jelentkező tanulóval felolvastatja a szöveget.	Szentírás	
Feldolgozás			
a)	A szöveg tartalmának felidézése	2’	Elmondatja a szöveg tartalmát.
A tanulók a tartalom felidézéséhez használhatják a Szentírást.	
Szentírás	
b)	Szóelemzés
5-8’	Kiemelteti a legfontosabb kifejezéseket, megbeszélik magyarázatukat.
Ezzel párhuzamosan jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 156-158. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Szóelemzés

	hacsak nem látom: Tamás kész a hitre, de „bizonyítékot” követel, emberi elvárásai vezetik
	tedd ide ujjadat és nézd a kezeimet…: Jézus megdicsőült teste más jellegű valóság, mint amit feláldozott a kereszten. A megdicsőült testet nem lehet érzékelni (szójáték a görögben)
	ne légy hitetlen, hanem hívő: ne viselkedjen hitetlenként, aki csak az érzékeinek hisz
	én Uram és én Istenem: hitvallás, ami nem a fizikai látásra épül
	mivel láttál engem, hittél: hitt, mert végül hívő látással látott
	boldogok, akik nem láttak, és mégis hittek: ők azok, akik nem igényelnek fizikai látást, mint Tamás, beérik a vallási tapasztalattal	

c)	Értelmezés
10’	1.	Kérdések segítségével megfogalmaztatja a szöveg mondanivalóját:
●	Kik a boldogok a Feltámadott szerint?
●	Milyen módon tapasztalhatja meg Tamás Jézust?
2.	Összefoglalja az elhangzottakat.
3.	Rögzítik az értelmezést: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 160. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Értelmezés

Az elbeszélés tanulsága: a tanítványok akkor tapasztalják meg a Feltámadott jelenvalóságát, amikor nem követelnek az érzékelő ismerethez hasonló bizonyosságot, hanem megelégszenek a vallási tapasztalattal.	

Aktualizálás
10’	Tanórai beszélgetés – aktualizálás kérdések és Ernst Barlach szobra segítségével:
●	Mit „lát” a két alak? Milyenek a mozdulataik?
●	Ha felismerjük Jézust, megtart minket ez a felismerés a jóban?	Tk. 160. o.
Ernst Barlach szobra	
Befejezés
2’	Házi feladat:
Megtanulandó: Szentírással elemezni a Jn 20, 19-29 szövegét (a füzet jegyzete, tk. 155-158.160. o.).
Következő órán felelés szóban.	
Füzet
Tk. 155-160. o.	

b)	Háttéranyagok
Táblakép (vetíthető formában)
Ernst Barlach szobra: A viszontlátás (Krisztus és Tamás)

53. óra:	Összefoglalás: a Messiás megváltó szenvedése, halála és feltámadása
a)	Az óra felépítése
Témája:	A Messiás megváltó szenvedése, halála és feltámadása – összefoglalás.
Célja:	A Messiás megváltó szenvedését, halálát és feltámadását bemutató és értelmező szentírási szövegek (Jn 10, 22-39; Lk 22, 7-20; Jn 18,28 - 19,16; Mt 27, 27-66; Mk 16, 1-8; Mt 28, 1-10.16-20; Lk 24, 13-35; Jn 20, 19-29) műfajának, szóelemzésének és szövegértelmezésének átismétlése, az ismeretek megszilárdítása. Felkészülés a számonkérésre.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Feleltetés
3’	Egy tanulót feleltet. Kérdés: A János-féle feltámadási jelenések (Jn 20, 19-29) rövid tartalma, legfontosabb szavainak elemzése és összefoglaló értelmezése a szentírási szöveg segítségével.
A feleletet értékelik (tárgyi tudás, szabatos megfogalmazás, aktualizálás).	Szentírás	
Az óra témájának megadása
1’	Megadja az óra témáját: összefoglalás, felkészülés a következő óra dolgozatára. A dolgozat témája: A Messiás megváltó szenvedése, halála és feltámadása; formája: fogalmazás.		
Ismétlés			
a)	Szóelemzések ismétlése
10-12’	Páros munka – kifejezések magyarázatának felidézése:
●	Minden tanuló kap egy üres cédulát, erre mind a nyolc szövegből egy-egy tanult kifejezést ír.
●	A tanulópárok tagjai kicserélik cédulájukat, majd elmondják egymásnak a kapott szavak magyarázatát – egymás tudásának helyességét ellenőrzik.	
Üres cédulák
Szentírás
(Füzet, tk. csak ha kell)	
b)	Értelmezések ismétlése
10-12’	Egyéni, majd közös munka – az értelmezések felidézése:
●	Minden tanuló szabadon választ egy szöveget a nyolc közül, s leírja fejből annak értelmezését a füzetébe.
●	A tanár felolvastat egy-egy értelmezést mind a nyolc szöveg esetén. Közösen megbeszélik, kiegészítik, pontosítják a hallottakat.	
Füzet üres oldala	
c)	Műfajok ismétlése
8-10’	Egyéni, majd közös munka – a műfajok felidézése:
●	Minden tanuló kap egy üres cédulát, erre felír egy általa választott műfajt jellemző mondatot.
●	A tanár összeszedi, összekeveri, újra húzat a tanulókkal.
●	A tanulók felolvassák a cédulájukon szereplő mondatot, s megmondják, melyik műfaj sajátossága.	
Üres cédulák
(Tk., füzet)	
Befejezés
2’	Házi feladat:
Átismétlendő: a Messiás megváltó szenvedését, halálát és feltámadását bemutató és értelmező szentírási szövegekkel kapcsolatban tanult ismeretek – tartalom, szóelemzés, szövegértelmezés (a füzet jegyzete, tk. 117-160. o.).
Következő órán írásbeli számonkérés (35’; fogalmazás típusú dolgozat, segédeszköz: Szentírás).	
Füzet
Tk. 117-160. o.	

54. óra:	Számonkérés a Messiás megváltó szenvedését, halálát és feltámadását bemutató és értelmező szentírási szövegekből
a)	Az óra felépítése
Témája:	Írásbeli számonkérés a Messiás megváltó szenvedését, halálát és feltámadását bemutató és értelmező szentírási szövegekből.
Célja:	A tanult szentírási szövegek számonkérése: fogalmazás a Jn 10, 22-39; Lk 22, 7-20; Jn 18,28 - 19,16; Mt 27, 27-66; Mk 16, 1-8; Mt 28, 1-10.16-20; Lk 24, 13-35; Jn 20, 19-29 szóelemzéséből és szövegértelmezéséből.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Számonkérés			
a)	A dolgozat bevezetése
4’	1.	A tanár lapokat oszt a fogalmazáshoz, közben a Szentírás kivételével mindent (könyv, füzet…) elrakat.
2.	Elmondja a feladatot:
●	A dolgozat formája: fogalmazás.
●	Szentírást lehet használni (mást nem).
●	Munkaidő: 35’.
●	Mindenki húz egy feladatkártyát, amelyen valamelyik szentírási rész szerepel, azt kell elemeznie.
3.	Kihúzatja a tanulókkal a feladatkártyát.	Lapok a fogalmazáshoz

Javítási-értékelési szempontrendszer
(ld. a 12. óránál)

Feladatkártyák	
b)	Dolgozatírás
35+1’	1.	A tanulók munkába kezdenek.
A tanár dolgozatírás közben körbejár, figyel, szükség esetén segít értelmezni a feladatot.
2.	Az idő leteltével beszedi a kész dolgozatokat.	Szentírás	
Befejezés
1’	Házi feladat: nincs.		
b)	Háttéranyagok
Feladatkártyák
A feladatkártyákat a tanulók számának megfelelően kell előkészíteni. A tanult nyolc szöveg (közel) azonos számban szerepeljen rajtuk.
A szövegek:
A végzetes félreértés	Jn 10, 22-39
Az utolsó vacsora	Lk 22, 7-20
A Pilátus előtti kihallgatás	Jn 18,28 - 19,16
Jézus megfeszítése és halála	Mt 27, 27-66
Jézus feltámadása Márk szerint	Mk 16, 1-8
Jézus megjelenései Máté szerint	Mt 28, 1-10.16-20
Jézus megjelenése Lukács szerint	Lk 24, 13-35
Jézus megjelenései János szerint	Jn 20, 19-29

6. A MESSIÁS EGYHÁZÁNAK SZÜLETÉSE ÉS KIBONTAKOZÁSA KR. U. 30/33-TÓL 100-IG

	55. óra:	A Messiás egyházának születése és kibontakozása (Kr. u. 30/33-100) – történeti bevezetés
	56. óra:	Számonkérés: a Messiás egyházának története Kr. u. 30/33-tól 100-ig;
a Messiás egyházának kezdeti történetét bemutató bibliai irodalom
	57. óra:	Az egyház születése – a Lélek ígérete és Jézus mennybemenetele
(ApCsel 1, 1-11)
	58. óra:	Az egyház születése – az első pünkösd (ApCsel 2, 1-13)
	59. óra:	Az egyház az apostoli korban – Saul megtérése (ApCsel 9, 1-19a)
	60. óra:	Az apostoli zsinat Jeruzsálemben (ApCsel 15, 1-11)
	61. óra:	Az egyház mint Krisztus teste (1 Kor 12, 12-30)
	62. óra:	A megváltás ajándékát közvetítő egyház (1 Tim 2, 1-7)
	63. óra:	A világ és az egyház jövője János jelenéseiben – az egyház sorsa
(Jel 12, 1-18)
	64. óra:	Összefoglalás: a Messiás egyházának születése és kibontakozása
	65. óra:	Számonkérés a Messiás egyházának születését és kibontakozásának kezdetét bemutató szentírási szövegekből

55. óra:	A Messiás egyházának születése és kibontakozása (Kr. u. 30/33 - 100) – történeti bevezetés
a)	Az óra felépítése
Témája:	A Messiás egyházának története Kr. u. 30/33-tól 100-ig.
Célja:	Az egyház születési folyamatának és kibontakozása kezdeti szakaszának megismerése történettudományi szempontból.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: A Messiás egyházának története Kr. u. 30/33-tól 100-ig.
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép
A Messiás egyházának születése és kibontakozása – 
az egyház története Kr. u. 30/33-tól 100-ig	

Bevezetés a csoportmunkába			
a)	Csoportok kialakítása
2’	3-4 fős csoportokra osztja az osztályt.
Csoportfelosztás: pl. kártyákkal, kiszámolással v. ülésrend szerint.
A tanulók kialakítják a csoportokat.	
Ültetőkártyák	
b)	A feladat megadása
3’	1.	Ismerteti a csoportmunka menetét:
●	csoportokban dolgoznak, minden csoport kap egy feladatot;
●	a felkészülési idő 5 perc; a feladat megoldásához a tankönyvet (161-166. o.) használhatják, jegyzetelniük kell;
●	a csoportnak „szónokot” kell választania, aki a felkészülési idő leteltével beszámol az elvégzett feladatról.
2.	Kiadja a feladatokat:
Minden csoport megkapja a sorszámának megfelelő feladatkártyát, amelyen a csoport pontos feladata áll.	

Tk. 161-166. o.

Feladatkártyák
Füzet	
A feladat elvégzése csoportokban
5’	●	A csoportok munkához látnak.
●	A tanár körbejár, segít, ha kell. Bátorít, munkára ösztönöz.
●	Az 5’ letelte előtt jelzi, mennyi idő van még a feladatra.		
Ismeretek prezentálása, jegyzetelés
12’	1.	A feladatkártyák sorszáma szerinti rendben a csoportok szónokai a táblához mennek, és ismertetik vázlatukat. Ha egy feladatot több csoport is kapott, képviselőik együtt mennek ki, kiegészítik, pontosítják egymás vázlatát.
2.	A tanár a beszámolók közben jegyzeteli a táblán a fontos adatokat (egyúttal szűri is az elhangzottakat).
3.	A tanulókat is jegyzetelésre szólítja fel.	

Tábla

Füzet	
Táblakép (folytatás)
1)	Az egyház születésének eseménye

	Kr. u. 30/33
	A tanítványok felismerték
–	Jézus felment a mennybe
–	folytatniuk kell művét: hirdetni Isten országának jelenlétét
–	erőt a Szentlélektől kapnak – pünkösd
	ekklészia; szünagógé: görög Isten választott népe
	nem szakadtak el teljesen a zsidó vallási szertartásoktól
	keresztség, „kenyérszegés”
	szervezet: vezetők az apostolok, mellettük segítőtársak: a diakónusok

2)	Az apostoli egyház időszaka

	Kr. u. 36-tól 65-ig
	elterjedt az egyház Jeruzsálemtől kezdve Antóchián át Rómáig
	Pál
–	Saulus
–	zsidó családból, Tarzusból
–	farizeusi neveltetés
–	megtérése – a damaszkuszi úton
–	3 missziós útja:
1.	Kr. u. 46-49:	Syria-Galatia-Jeruzsálem
2.	Kr. u. 50-52:	Syria-Galatia-Asia-Macedonia-Thessalonica-Akhaia-Asia-Judaea-Jeruzsálem
3.	Kr. u. 54-58:	Antióchia-Ephesus-Macedonia-Akhaia-Jeruzsálem
–	letartóztatják (60), Rómába viszik, 67 körül kivégzik
	egyre inkább elszakadnak a zsidóktól
	szervezet: kettős tagolódás; a vezetők az apostolok és a presbiterek; segítőtársak a diakónusok

3)	Az apostolok nevében tanító egyház

	Kr. u. 65-100, a szub-apostoli kor
	apostoli tekintéllyel született írások, pl. levelek
	végérvényesen elválnak a régi Izraeltől
	elmélyül a Krisztus isteni mivoltába vetett hit
	szervezet: hármas tagolódás; vezető presbiterek, presbiterek és diakónusok	

Ismeretek
megszilárdítása
10’	Ismétlő kérdésekkel megszilárdítja az ismereteket, tisztázza a fogalmakat:
●	Mikorra tehető az egyház születése?
●	Mi jellemezte hitbeli meggyőződésüket?
●	Az apostoli egyház időszakában hol éltek keresztények?
●	Mit tudunk Pál életéről?
●	Mit tudunk Pál missziós útjairól?
●	Milyen volt a szub-apostoli kor egyházának vezetése?
A tanulók válaszaikhoz használhatnak segédeszközt.	Tk. 161-166. o.

Táblakép, füzet	
Kapcsolódás az előző órához: a dolgozat kiosztása, értékelése
3’	Az előző órán írt dolgozat kiosztása:
Értékeli az osztály munkáját, teljesítményét. Kiosztja a dolgozatokat. Megbeszélik az általános problémákat. A személyes kérdéseket az óra utáni szünetben beszélik meg.	Dolgozatok javítva
Javítási-értékelési szempontrendszer
(ld. a 12. óránál)	
Befejezés
2’	Házi feladat:
Megtanulandó: a Messiás egyházának története Kr. u. 30/33-tól 100-ig (a füzet jegyzete, tk. 161-166. o.).
Következő órán írásbeli számonkérés az óra anyagából
(20’; segédeszköz: nincs).	
Füzet
Tk. 161-166. o.	
b)	Háttéranyagok
Táblakép (vetíthető formában)
Ültetőkártyák
A kártyákat az osztály létszámának megfelelően kell előkészíteni. A csoportokba lehetőleg 3-4 tanuló kerüljön.
Feladatkártyák
A feladatkártyákat a csoportok számának megfelelően kell előkészíteni.
Minden csoport 1 feladatot kap. Ha négynél több csoport van, 1 feladatot több csoport is megold (ekkor képviselőik együtt állnak az osztály elé, kiegészítik, pontosítják egymás vázlatát). Ha kicsi a létszám, a tanulók kettesével is dolgozhatnak.
Az egyes csoportok feladatai:
1. csoport:	A tk. 161-162. oldaláról jegyzeteljétek ki az egyház születésének körülményeire vonatkozó általános ismereteket!
2. csoport:	A tk. 163-165. oldaláról jegyzeteljétek ki az apostoli egyház jellemzőit! (Pált ne!)
3. csoport:	A tk. 163-164. oldaláról jegyzeteljétek ki a Pálra vonatkozó ismereteket!
4. csoport:	A tk. 165-166. oldaláról jegyzeteljétek ki a szub-apostoli korra vonatkozó történeti ismereteket!

Minta a feladatkártyákra:

2. csoport

A tk. 163-165. oldaláról jegyzeteljétek ki az apostoli egyház jellemzőit! (Pált ne!)
Válasszatok egy „szónokot”, aki majd megosztja az osztállyal a tudnivalókat.
Felkészülési idő: 5 perc
Jó munkát!	3. csoport

A tk. 163-164. oldaláról jegyzeteljétek ki a Pálra vonatkozó ismereteket!
Válasszatok egy „szónokot”, aki majd megosztja az osztállyal a tudnivalókat.
Felkészülési idő: 5 perc
Jó munkát!	

56. óra:	Számonkérés: a Messiás egyházának története Kr. u. 30/33-tól 100-ig;
a Messiás egyházának kezdeti történetét bemutató bibliai irodalom
a)	Az óra felépítése
Témája:	Írásbeli számonkérés az egyház kialakulásának és kibontakozása kezdeti szakaszának történeti hátteréből. A Messiás egyházának kezdeti történetét bemutató bibliai irodalom.
Célja:	Az egyház születése és kezdeti kibontakozása történelmi hátterének számonkérése. A legfontosabb műfajok bemutatása (elragadtatási elbeszélés, apostoli igehirdetés, meghívási látomás, apokaliptikus látomás).

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Számonkérés			
a)	A számonkérés előkészítése
2-3’	Tartalmi bevezetés rövid ismétlő kérdésekkel:
●	Mikor született az egyház?
●	Hány misszós útja volt Pálnak?
●	Melyik időszakban kezdett az egyház elszakadni a zsidó vallástól?
●	Hogyan tagolódott a szub-apostoli kor egyházának szervezete?
A tanulók válaszaikhoz használhatják a tankönyvet, füzetet.	Tk. 161-166. o.

Tk., füzet	
b)	A dolgozat bevezetése
3’	1.	Beosztja a csoportokat (A, B), közben mindent (könyv, füzet…) elrakat.
2.	Elmondja a feladatot:
●	Kérdésekre kell válaszolni – röviden, érthetően.
Felhívja a figyelmet: egész mondatokban fogalmazzanak, mert a válaszok nyelvi megformálására is kapnak pontot!
●	Segédeszközt nem lehet használni.
●	Munkaidő: 20’.
3.	Kiosztja a feladatlapokat.	Dolgozatkérdések
(A/B csoport)
Feladatlapok
(A/B csoport)
Értékelőlapok
(A/B csoport)	
c)	Dolgozatírás
20+1’	1.	A tanulók munkába kezdenek.
A tanár dolgozatírás közben körbejár, figyel, szükség esetén segít értelmezni a feladatot.
2.	Az idő leteltével beszedi a kész dolgozatokat.		
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: A Messiás egyházának kezdeti történetét bemutató bibliai irodalom.
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép
A Messiás egyházának kezdeti történetét bemutató bibliai irodalom	

Ismeretek átadása
10’	Tanári előadás – elragadtatási elbeszélés, apostoli igehirdetés, meghívási látomás, apokaliptikus látomás.
Ezzel párhuzamosan jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 166-168. o.
Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Elragadtatási elbeszélés

	az ókorban is ismert műfaj, híres személyiségek mennybemenetelét mutatja be
	tanítása: a személy „felvétetett” az isteni világba

Apostoli igehirdetés

	az első húsvét után jelent meg e műfaj
	más elnevezései: kérügma vagy katekézis (görög)
	célja az olvasó hitre hangolása

Meghívási látomás

	dráma, amelyben Krisztus tanítványává tesz valakit
	hasonlít a megtéréstörténetre
	példa rá Saul megtérésének története

Apokaliptikus látomás

	ószövetségi képekkel közöl kinyilatkoztatást
	az eljövendő történéseit látjuk: Isten üdvözítő terve biztosan valóra fog válni
	a végső dolgokra vonatkozó (eszkatologikus) tanítás	

Befejezés
2’	Házi feladat:
Megtanulandó: a Messiás egyházának kezdeti történetét bemutató bibliai irodalommal kapcsolatos ismeretek (a füzet jegyzete, tk. 166-168. o.).
Következő órán felelés szóban.	
Füzet
Tk. 166-168. o.	
b)	Háttéranyagok
Táblakép (vetíthető formában)
Dolgozatkérdések

A csoport
1.	Mi jellemzi a szub-apostoli kort?
2.	Ismertesd a Pál apostol életére vonatkozó ismereteket!

B csoport
1.	Mi jellemzi az apostoli egyház időszakát?
2.	Mi jellemzi az egyház születésének időszakát?

Feladatlapok (A és B csoport)
Feladatlapok a diákoknak: dolgozatkérdések a válaszokhoz szükséges hely kihagyásával.
Értékelőlapok
A csoport

	Kérdés	Összpont-szám	Válasz elemei	Pontozás elemei	
1.	Mi jellemzi a szub-apostoli kort?	5 pont	Kr. u. 65-100	1 p	
			apostoli tekintéllyel született írások pl. levelek	1 p	
			végérvényesen elváltak a régi Izraeltől	1 p	
			elmélyül a Krisztus isteni mivoltába vetett hit	1 p	
			szervezet: hármas tagolódás – vezető presbiterek, presbiterek és diakónusok	1 p	
2.	Ismertesd a Pál apostol életére vonatkozó ismereteket!	4 pont	Saulus	1 p	
			zsidó családból, Tarzusból; farizeusi neveltetés; megtérése – a damaszkuszi úton	1 p	
			3 missziós út	1 p	
			letartóztatják (60), Rómába viszik, 67 körül kivégzik	1 p	
+	Nyelvi megformálás	5 pont			

A dolgozat értékelése:
13-14 pont 5; 11-12 pont 4; 8-10 pont 3; 5-7 pont 2; 1-4 pont 1	

B csoport

	Kérdés	Összpont-szám	Válasz elemei	Pontozás elemei	
1.	Mi jellemzi az apostoli egyház időszakát?	4 pont	Kr. u. 36-tól 65-ig	1 p	
			elterjedt az egyház Jeruzsálemtől kezdve Antóchián át Rómáig	1 p	
			egyre inkább elszakadnak a zsidóktól	1 p	
			szervezet: kettős tagolódás; a vezetők az apostolok és a presbiterek; segítőtársak a diakónusok	1 p	
2.	Mi jellemzi az egyház születésének időszakát?	5 pont	Kr. u. 30/33	1 p	
			A tanítványok felismerték: Jézus felment a mennybe; folytatniuk kell művét: hirdetni Isten országának jelenlétét; erőt a Szentlélektől kapnak – pünkösd	1 p	
			nem szakadtak el teljesen a zsidó vallási szertartásoktól	1 p	
			keresztség, „kenyérszegés”	1 p	
			szervezet: vezetők az apostolok, mellettük segítőtársak a diakónusok	1 p	
+	Nyelvi megformálás	5 pont			

A dolgozat értékelése:
13-14 pont 5; 11-12 pont 4; 8-10 pont 3; 5-7 pont 2; 1-4 pont 1	

57. óra:	Az egyház születése – a Lélek ígérete és Jézus mennybemenetele (ApCsel 1, 1-11)
a)	Az óra felépítése
Témája:	Az egyház születése – a Lélek ígérete és Jézus mennybemenetele.
Célja:	A Jézus mennybemenetelét leíró elragadtatási elbeszélés (ApCsel 1, 1-11) szóelemzése és szövegértelmezése. Reflektálás megbízatásainkra.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Feleltetés
3’ + 3’	Két tanulót feleltet. Kérdések:
1. felelő:	Az elragadtatási elbeszélés és az apostoli igehirdetés műfaji jellemzői
2. felelő:	A meghívási látomás és az apokaliptikus látomás műfaji jellemzői
A feleleteket értékelik (tárgyi tudás, szabatos megfogalmazás).		
Kapcsolódás az előző órához: a dolgozat kiosztása, értékelése
5’	Az előző órán írt dolgozat kiosztása:
Értékeli az osztály munkáját, teljesítményét. Kiosztja a dolgozatokat. Megbeszélik az általános problémákat. A személyes kérdéseket az óra utáni szünetben beszélik meg.	Feladatlapok javítva
Értékelőlapok (A/B csoport)	
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: Az egyház születése – a Lélek ígérete és Jézus mennybemenetele (ApCsel 1, 1-11).
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Jézus mennybemenetele
(ApCsel 1, 1-11)	

Prezentálás			
a)	Csöndes találkozás a szöveggel
2’	Kikeresteti a Szentírásból és elolvastatja a tanulókkal magukban az ApCsel 1, 1-11 szövegét.	Szentírás	
b)	Hangos felolvasás
2’	Önként jelentkező tanulóval felolvastatja a szöveget.	Szentírás	
Feldolgozás			
a)	A szöveg tartalmának felidézése
2’	Elmondatja a szöveg tartalmát.
A tanulók a tartalom felidézéséhez használhatják a Szentírást.	
Szentírás	
b)	Szóelemzés
5-8’	Kiemelteti a legfontosabb kifejezéseket, megbeszélik magyarázatukat.
Ezzel párhuzamosan jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 169-171. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Szóelemzés

	negyven napon át: a vallási tapasztalat elmélyülésének ideje
	Isten országáról beszélt: a tanítványok egyre bizonyosabbá válnak, hogy Jézus tanítása nyomán Isten megvalósuló országát kell hirdetniük
	tanúságot tegyetek rólam: képviseljék az életükben is jelen lévő Krisztust
	felemelkedett, és felhő takarta el: vallási tapasztalat képszerű leírása
	miért álltok és néztek az égre?: a tanítványoknak most már cselekedniük kell
	úgy jön el ismét…: Krisztus második eljövetele (parúzia)	

c)	Értelmezés
10’	1.	Kérdések segítségével megfogalmaztatja a szöveg mondanivalóját:
●	Milyen folyamatot ír le a negyven nap?
●	Milyen bizonyosság áll a leírás hátterében?
2.	Összefoglalja az elhangzottakat.
3.	Rögzítik az értelmezést: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 179. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Értelmezés

Lukács az elragadtatási elbeszélés műfajában írja le Jézus mennybemenetelét. A negyven nap azt mutatja, a tanítványoknak időre volt szükségük, hogy – a Lélek megvilágosító tevékenysége nyomán – megértsék, Mesterük „elfoglalta helyét az Isten jobbján”, s világossá váljon feladatuk: ezentúl a feltámadt Krisztust kell hirdetniük.	

Aktualizálás
10’	Tanórai beszélgetés – aktualizálás kérdések segítségével:
●	Mivel bízza meg Jézus tanítványait?
●	Minket mivel bíznak meg?
●	Mi kiktől kapjuk megbízásainkat?
●	Milyen megbízatásainkat végezzük lelkesen?
●	Honnan van a lelkesedés, kinek tulajdonítjuk?	Tk. 180. o.	
Befejezés
2’	Házi feladat:
Megtanulandó: Szentírással elemezni az ApCsel 1, 1-11 szövegét (a füzet jegyzete, tk. 169-171.179-180. o.).
Következő órán felelés szóban.	
Füzet
Tk. 169-180. o.	
b)	Háttéranyagok
Táblakép (vetíthető formában)

58. óra:	Az egyház születése – az első pünkösd (ApCsel 2, 1-13)
a)	Az óra felépítése
Témája:	Az egyház születése – az első pünkösd.
Célja:	A Lélek eljövetelét leíró szentírási szöveg (ApCsel 2, 1-13, részlet a tankönyvi szemelvények közül) szóelemzése és szövegértelmezése. A szövegértési készség fejlesztése.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Feleltetés
3’	Egy tanulót feleltet. Kérdés: A Jézus mennybemenetelét leíró szentírási szöveg (ApCsel 1, 1-11) rövid tartalma, legfontosabb szavainak elemzése és összefoglaló értelmezése a szentírási szöveg segítségével
A feleletet értékelik (tárgyi tudás, szabatos megfogalmazás, aktualizálás).	Szentírás	
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: Az egyház születése – az első pünkösd (ApCsel 2, 1-13).
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép
Az egyház születése – az első pünkösd
(ApCsel 2, 1-13)	

Prezentálás			
a)	Csöndes találkozás a szöveggel
2’	Kikeresteti a Szentírásból és elolvastatja a tanulókkal magukban az ApCsel 2, 1-13 szövegét.	Szentírás	
b)	Hangos felolvasás
2’	Önként jelentkező tanulóval felolvastatja az elbeszélést.	Szentírás	
Feldolgozás			
a)	Szóelemzés	Hiányos szómagyarázatok kiegészítése (összidő: 20’)		
Páros munka: a hiányzó kifejezések azonosítása
7’	1.	A tanár egyenként kivetíti a tankönyvben található szómagyarázatokat az értelmezett kifejezés nélkül.
A tanulópárok a Szentírás segítségével megkeresik, hogy az egyes magyarázatokhoz melyik kifejezés tartozhat.
Füzetükben jegyzetelik a talált kifejezéseket.	Hiányos szómagyarázatok (vetíthető fólia)
Szentírás, füzet	
Páros munka: ellenőrzés
5’	2.	A tanár újra kivetíti egyenként a magyarázatokat.
A tanulópárok a tankönyv segítségével ellenőrzik, hogy a magyarázatokhoz a megfelelő kifejezéseket találták-e meg.	
Tk. 172-173. o.	
Közös ellenőrzés
5’	3.	A tanár irányításával közösen is ellenőrzik a megoldást.	Megoldás	
Közös munka: a szóelemzések rögzítése
3’	4.	A tanár a legfontosabb kifejezéseket kiemeli és a szentírási szövegnek megfelelő sorrendben rögzíti magyarázatukkal együtt: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 172-173. o.
Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Szóelemzés

	Pünkösd: ősi zsidó aratási ünnep, hét héttel húsvét után; a Sínai-szövetség ünnepe is
	zaj, szélvész: a sínai-hegyi teofánia elemei
	tűz: az Ószövetségben Isten jelenvalóságának jelképe
	beteltek Szentlélekkel: tanúságtételük alapja nem csupán a törvény, hanem maga Isten
	nyelveken kezdtek beszélni: a Lélek jelenvalósága egységet létrehozó erő
	pártusok, médek…: Isten minden népet hív
	vajon mi ez?: az események tanúi kétféleképpen reagáltak a történtekre	

b)	Értelmezés
10’	1.	Kérdések segítségével megfogalmaztatja a szöveg mondanivalóját:
●	Milyen képet használ az evangélista a Lélek erejének ábrázolására?
●	Mi jellemzi az új, a Lélektől áthatott közösséget?
2.	Összefoglalja az elhangzottakat.
3.	Rögzítik az értelmezést: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 179. o

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Értelmezés

A szerző kultikus etiológia és apostoli igehirdetés műfajában mutatja be a Lélek eljövetelét és Krisztus egyházának születését. Az egyház születésének történeti alapja, hogy Jézus követői megtapasztalták a Lélek közösséget formáló és tanúságtételre késztető erejét.	

Befejezés
2’	Házi feladat:
Megtanulandó: Szentírással elemezni az ApCsel 2, 1-13 szövegét (a füzet jegyzete, tk. 171-173.179. o.).
Következő órán felelés szóban.	
Füzet
Tk. 171-179. o.	
b)	Háttéranyagok
Táblakép (vetíthető formában)
Hiányos szómagyarázatok
Írásvetítővel vetíthető fólia a hiányos szöveggel

Megoldás a magyarázatok vetítésének sorrendjében:

	1.	mikor elérkezett Pünkösd napja
	2.	mindannyian
	3.	mindnyájan beteltek Szentlélekkel
	4.	zaj támadt az égből, olyan, mint a heves szélvész zúgása
	5.	különféle nyelveken kezdtek beszélni
	6.	istenfélő zsidók
	7.	szétoszló nyelvek jelentek meg nekik, olyanok, mint a tűz
	8.	pártusok, médek … krétaiak és arabok
	9.	vajon mi ez?	A táblára felkerülő kifejezések a szentírási szövegnek megfelelő sorrendben:

	1.	Pünkösd
	2.	zaj, szélvész
	3.	tűz
	4.	beteltek Szentlélekkel
	5.	nyelveken kezdtek beszélni
	6.	pártusok, médek…
	7.	vajon mi ez?	

Számítógéppel kivetíthető forma: a hiányos szöveg és a megoldás

59. óra:	Az egyház az apostoli korban – Saul megtérése (ApCsel 9, 1-19a)
a)	Az óra felépítése
Témája:	Az egyház az apostoli korban (Kr. u. 36-tól 65-ig) – Saul megtérése.
Célja:	A Saul megtérését leíró meghívási látomás (ApCsel 9, 1-19a) szóelemzése és szövegértelmezése. Reflektálás gondolkodásmódunk alakulására, változására.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Feleltetés
3’	Egy tanulót feleltet. Kérdés: A Lélek eljövetelét leíró szentírási szöveg (ApCsel 2, 1-13) rövid tartalma, legfontosabb szavainak elemzése és összefoglaló értelmezése a szentírási szöveg segítségével
A feleletet értékelik (tárgyi tudás, szabatos megfogalmazás, aktualizálás).	Szentírás	
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: Az egyház az apostoli korban – Saul megtérése (ApCsel 9, 1-19a).
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Az egyház az apostoli korban – Saul megtérése (ApCsel 9, 1-19a)	

Prezentálás			
a)	Csöndes találkozás a szöveggel	2’	Kikeresteti a Szentírásból és elolvastatja a tanulókkal magukban az ApCsel 9, 1-19a szövegét.	Szentírás	
b)	Hangos felolvasás
2’	Önként jelentkező tanulókkal felolvastatja a szöveget dramatizálva (narrátor, Jézus, Saul, Ananiás).	Szentírás	
Feldolgozás			
a)	A szöveg tartalmának felidézése	2’	Elmondatja a szöveg tartalmát.
A tanulók a tartalom felidézéséhez használhatják a Szentírást.	
Szentírás	
b)	Szóelemzés
5-8’	Kiemelteti a legfontosabb kifejezéseket, megbeszélik magyarázatukat.
Ezzel párhuzamosan jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 181-183. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Szóelemzés

	még mindig gyűlölettől lihegett: fanatikus módon üldözi a Krisztusban hívőket
	fényesség: a teofánia műfaji eleme
	leesett a földre: Isten felforgatja Saul terveit, ezzel földre sújtja őt
	Saul, Saul miért üldözöl engem?: a feltámadt Krisztus azonosítja magát a benne hívőkkel
	menj be a városba…: Pál az egyházat képviselő tanítványok közvetítésével ismeri majd meg feladatát
	Ananiás: személye hangsúlyozza, hogy Krisztus az egyház közvetítésével vonzza magához az embereket	

c)	Értelmezés
10’	1.	Kérdések segítségével megfogalmaztatja a szöveg mondanivalóját:
●	Milyen eseményeket ábrázol az elbeszélés?
●	Hol, milyen változás történik?
2.	Összefoglalja az elhangzottakat.
3.	Rögzítik az értelmezést: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 190-191. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Értelmezés

Lukács a meghívási látomás műfajában tárja elénk Saul megtérését. Azt a lelki eseménysort ábrázolja, amelyben a Krisztus követőit fanatikusan üldöző farizeus apostollá válik.	

Aktualizálás
10’	Tanórai beszélgetés – aktualizálás kérdések és Sieger Köder festménye segítségével:
●	Milyennek színek láthatók a képen?
●	Látható-e Jézus? Milyennek látjuk Sault?
●	Milyen hasonló élményeink vannak, amikor meginog bennünk valami, és új felismerésre jutunk?	Tk. 192. o.
Sieger Köder festménye	
Befejezés
2’	Házi feladat:
Megtanulandó: Szentírással elemezni az ApCsel 9, 1-19a szövegét (a füzet jegyzete, tk. 181-183.190-192. o.).
Következő órán felelés szóban.	
Füzet
Tk. 181-192. o.	

b)	Háttéranyagok
Táblakép (vetíthető formában)
Sieger Köder festménye: Saul leesik a lóról

60. óra:	Az apostoli zsinat Jeruzsálemben (ApCsel 15, 1-11)
a)	Az óra felépítése
Témája:	Az egyház az apostoli korban (Kr. u. 36-tól 65-ig) – az apostoli zsinat Jeruzsálemben.
Célja:	A jeruzsálemi apostoli zsinatot leíró részlet (ApCsel 15, 1-11) szóelemzése és szövegértelmezése. Reflektálás a párbeszéd, a vita, a megbeszélések fontosságára.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Feleltetés
3’	Egy tanulót feleltet. Kérdés: Saul megtérése (ApCsel 9, 1-19a) – rövid tartalom, a legfontosabb szavak elemzése és összefoglaló értelmezése a szentírási szöveg segítségével.
A feleletet értékelik (tárgyi tudás, szabatos megfogalmazás, aktualizálás).	Szentírás	
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: Az egyház az apostoli korban – az apostoli zsinat Jeruzsálemben (ApCsel 15, 1-11).
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Az egyház az apostoli korban – az apostoli zsinat Jeruzsálemben (ApCsel 15, 1-11)	

Prezentálás			
a)	Csöndes találkozás a szöveggel	2’	Kikeresteti a Szentírásból és elolvastatja a tanulókkal magukban az ApCsel 15, 1-11 szövegét.	Szentírás	
b)	Hangos felolvasás
2’	Önként jelentkező tanulóval felolvastatja a szöveget.	Szentírás	
Feldolgozás			
a)	A szöveg tartalmának felidézése	2’ 	Elmondatja a szöveg tartalmát.
A tanulók a tartalom felidézéséhez használhatják a Szentírást.	
Szentírás	
b)	A szóelemzés és értelmezés asszociációs előkészítése
5’	●	Egyéni munka keretében a tanulókkal a füzetükbe két kifejezést írat, amely a zsinat/vita szóról eszükbe jut.
●	Minden tanuló kiválaszt egyet, kimegy és felírja a tábla egy kijelölt részére.
●	Az asszociációs vázlat a táblán marad az aktualizálásig.	
Füzet

Tábla	
Táblakép: lehetséges tanulói asszociációk

c)	Szóelemzés
5’	Kiemelteti a legfontosabb kifejezéseket, megbeszélik magyarázatukat.
Ezzel párhuzamosan jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 185-186. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Szóelemzés

	ha nem metélkedtek körül…: az apostoli tanítás szerint nem kell elfogadnia a mózesi törvényeket az üdvösséghez
	a hit által megtisztította szívüket: Isten megtisztította a pogányokat azáltal, hogy megadta nekik a hit ajándékát
	Jézus Krisztus kegyelme által üdvözülünk: az üdvösséget nem az ószövetségi törvény megtartása biztosítja, hanem a feltámadt Krisztusba vetett hit	

d)	Értelmezés
8-10’	1.	Kérdések segítségével megfogalmaztatja a szöveg mondanivalóját:
●	Milyen kérdéseket tisztáztak az apostolok?
●	Mit tanít a szöveg, mi adja az üdvösséget?
2.	Összefoglalja az elhangzottakat.
3.	Rögzítik az értelmezést: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 191. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Értelmezés

Lukács az evangéliumi történetírás műfajában számol be arról, hogyan tisztázták az apostolok a tanúságtevés feltételeit és módját. A zsinat bemutatásában hangsúlyozza, a gyűlés résztvevői felismerték, hogy az üdvösséget nem a mózesi törvényekhez való ragaszkodás, hanem a feltámadt Krisztus megváltó ajándékának hívő elfogadása biztosítja.	

Aktualizálás
8-10’	Tanórai beszélgetés – aktualizálás kérdések és az óra eleji asszociációs vázlat segítségével:
●	Mennyire fontos a kérdés, amelyen az apostolok zsinatolnak?
●	Mennyire hallgatják meg egymást?
●	Hogyan hoznak döntést?
●	Nekünk miben kellene követni ezt a példát?	Tk. 192. o.
Asszociációs vázlat a táblán	
Befejezés
2’	Házi feladat:
Megtanulandó: Szentírással elemezni az ApCsel 15, 1-11 szövegét (a füzet jegyzete, tk. 184-186.191-192. o.).
Következő órán felelés szóban.	
Füzet
Tk. 184-192. o.	
b)	Háttéranyagok
Táblakép (vetíthető formában)

61. óra:	Az egyház mint Krisztus teste (1 Kor 12, 12-30)
a)	Az óra felépítése
Témája:	Az egyház az apostoli korban (Kr. u. 36-tól 65-ig) – az egyház mint Krisztus teste.
Célja:	Az egyházat Krisztus testeként bemutató szentírási részlet (1 Kor 12, 12-30) szóelemzése és szövegértelmezése. Reflektálás arra, hogyan tehetjük láthatóvá Krisztust.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Feleltetés
3’	Egy tanulót feleltet. Kérdés: A jeruzsálemi apostoli zsinatot leíró részlet (ApCsel 15, 1-11) rövid tartalma, legfontosabb szavainak elemzése és összefoglaló értelmezése a szentírási szöveg segítségével.
A feleletet értékelik (tárgyi tudás, szabatos megfogalmazás, aktualizálás).	Szentírás	
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: Az egyház az apostoli korban – az egyház mint Krisztus teste (1 Kor 12, 12-30).
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Az egyház mint Krisztus teste (1 Kor 12, 12-30)	

Prezentálás			
a)	Csöndes találkozás a szöveggel	2’	Kikeresteti a Szentírásból és elolvastatja a tanulókkal magukban az 1 Kor 12, 12-30 szövegét.	Szentírás	
b)	Hangos felolvasás
2’	Önként jelentkező tanulóval felolvastatja a szöveget.	Szentírás	
Feldolgozás			
a)	A szöveg tartalmának felidézése
2’	Elmondatja a szöveg tartalmát.
A tanulók a tartalom felidézéséhez használhatják a Szentírást.	
Szentírás	
b)	Szóelemzés
5-8’	Kiemelteti a legfontosabb kifejezéseket, megbeszélik magyarázatukat.
Ezzel párhuzamosan jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 186-187. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Szóelemzés

	a test egy … sok tagja van…: az ókorban is ismert kép a test és testrészek kapcsolatáról (tanmesék); az egyház Krisztus teste
	ti pedig Krisztus teste vagytok: a keresztények valódi egységben vannak a feltámadt Krisztussal; a különböző karizmák akár a testrészek, az egész test javára vannak	

c)	Értelmezés
10’	1.	Kérdések segítségével megfogalmaztatja a szöveg mondanivalóját:
●	Mi a céljuk a Lélektől kapott ajándékoknak?
●	Kihez tartoznak a keresztények mindannyian?
2.	Összefoglalja az elhangzottakat.
3.	Rögzítik az értelmezést: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 191. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Értelmezés

Pál az apostoli levél műfaján keresztül azt tanítja, hogy az egyház Krisztus teste. A különféle szolgálatokkal megbízott keresztények mind a feltámadt Krisztushoz tartoznak. Feladatuk, hogy kapott ajándékaik szerint tanúskodjanak a Messiás megváltó szenvedéséről, haláláról és feltámadásáról.	

Aktualizálás
10’	Tanórai beszélgetés – aktualizálás kérdések és Sieger Köder alkotása segítségével:
●	Kik láthatók a festményen?
●	Milyen szolgálatokat ábrázol a kép?
●	Nekünk milyen feladatunk lehet ezen a nagy tablón?	Tk. 192. o.
Sieger Köder alkotása	
Befejezés
2’	Házi feladat:
Megtanulandó: Szentírással elemezni az 1 Kor 12, 12-30 szövegét (a füzet jegyzete, tk. 186-187.191-192. o.).
Következő órán felelés szóban.	
Füzet
Tk. 186-192. o.	
b)	Háttéranyagok
Táblakép (vetíthető formában)
Sieger Köder alkotása: Pál ír Korintusba (üvegablak)

62. óra:	A megváltás ajándékát közvetítő egyház (1 Tim 2, 1-7)
a)	Az óra felépítése
Témája:	Az apostolok nevében tanító egyház (Kr. u. 65-100) – a megváltás ajándékát közvetítő egyház.
Célja:	Az egyházat mint a megváltás ajándékát közvetítő közösséget jellemző apostoli levél részletének (1 Tim 2, 1-7) szóelemzése és szövegértelmezése. Reflektálás a közvetítői szerepre.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Feleltetés
3’	Egy tanulót feleltet. Kérdés: Az egyház mint Krisztus teste: az 1 Kor 12, 12-30 rövid tartalma, legfontosabb szavainak elemzése és összefoglaló értelmezése a szentírási szöveg segítségével.
A feleletet értékelik (tárgyi tudás, szabatos megfogalmazás, aktualizálás).	Szentírás	
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: Az apostolok nevében tanító – a megváltás ajándékát közvetítő egyház (1 Tim 2, 1-7).
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
A megváltás ajándékát közvetítő egyház (1 Tim 2, 1-7)	

Prezentálás			
a)	Csöndes találkozás a szöveggel	2’	Kikeresteti a Szentírásból és elolvastatja a tanulókkal magukban az 1 Tim 2, 1-7 szövegét.	Szentírás	
b)	Hangos felolvasás
2’	Önként jelentkező tanulóval felolvastatja a szöveget.	Szentírás	
Feldolgozás			
a)	A szöveg tartalmának felidézése	2’ 	Elmondatja a szöveg tartalmát.
A tanulók a tartalom felidézéséhez használhatják a Szentírást.	
Szentírás	
b)	A szóelemzés és értelmezés asszociációs előkészítése
5’	●	Egyéni munka keretében a tanulókkal a füzetükbe két kifejezést írat, amely a közvetítő szóról eszükbe jut.
●	Minden tanuló kiválaszt egyet, kimegy és felírja a tábla egy kijelölt részére.
●	Az asszociációs vázlat a táblán marad az aktualizálásig.	
Füzet

Tábla	
Táblakép: lehetséges tanulói asszociációk

c)	Szóelemzés
6’	Kiemelteti a legfontosabb kifejezéseket, megbeszélik magyarázatukat.
Ezzel párhuzamosan jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 199-201. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Szóelemzés

	tartsatok könyörgéseket…: legyenek az üdvösség közvetítőivé
	királyokért…: mert elsősorban ők a felelősek a közjóért (lelkiismeretük révén)
	hogy minden ember üdvözüljön: Isten senkit sem zár ki eleve üdvözítő akaratából
	egy a közvetítő: Jézus önátadása tette lehetővé, hogy az emberek viszonozzák Isten szeretetét
	odaadta önmagát váltságul: a ‘váltság’ a rabszolgák kiváltásakor fizetett díj; Jézus az élete árán szabadította ki az embert a bűnök fogságából	

d)	Értelmezés
8-10’	1.	Kérdések segítségével megfogalmaztatja a szöveg mondanivalóját:
●	Milyen feladata van az egyháznak e levél szerint?
●	Ki a közvetítő Isten és ember között?
●	Hogyan, mi által közvetít Jézus?
2.	Összefoglalja az elhangzottakat.
3.	Rögzítik az értelmezést: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 201-202. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Értelmezés

A Timóteusnak írt első levél szerzője az apostoli levél műfaján keresztül olyan közösségnek mutatja az egyházat, amely szem előtt tartja Isten mindenkire kiterjedő üdvözítő akaratát, s hirdeti Jézus megváltói művét a világnak. A bűnös emberiség és Isten között az egyetlen közvetítő Krisztus.	

Aktualizálás
8-10’	Tanórai beszélgetés – aktualizálás kérdések és az óra eleji asszociációs vázlat segítségével:
●	Milyen közvetítők voltak a hitünk fejlődésében?
●	Mi kik számára vagyunk közvetítők?	Tk. 202. o.
Asszociációs vázlat a táblán	
Befejezés
2’	Házi feladat:
Megtanulandó: Szentírással elemezni az 1 Tim 2, 1-7 szövegét (a füzet jegyzete, tk. 199-202. o.).
Következő órán felelés szóban.	
Füzet
Tk. 199-202. o.	
b)	Háttéranyagok
Táblakép (vetíthető formában)

63. óra:	A világ és az egyház jövője János jelenéseiben – az egyház sorsa
(Jel 12, 1-18)
a)	Az óra felépítése
Témája:	A világ és az egyház jövője János jelenéseiben – az egyház sorsa.
Célja:	A Jelenések könyvéből az egyház jövőjére vonatkozó látomás (Jel 12, 1-18, részlet a tankönyvi szemelvények közül) szóelemzése és szövegértelmezése. Reflektálás a jó jelenlétére életünkben.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Feleltetés
3’	Egy tanulót feleltet. Kérdés: Az egyházat mint a megváltás ajándékát közvetítő közösséget jellemző apostoli levél
(1 Tim 2, 1-7) rövid tartalma, legfontosabb szavainak elemzése és összefoglaló értelmezése a szentírási szöveg segítségével.
A feleletet értékelik (tárgyi tudás, szabatos megfogalmazás, aktualizálás).	Szentírás	
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: A világ és az egyház jövője János jelenéseiben – az egyház sorsa (Jel 12, 1-18).
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
A világ és az egyház jövője János jelenéseiben – az egyház sorsa
(Jel 12, 1-18)	

Prezentálás			
a)	Csöndes találkozás a szöveggel
2’	Kikeresteti a Szentírásból és elolvastatja a tanulókkal magukban a Jel 12, 1-18 szövegét.	Szentírás	
b)	Hangos felolvasás
2’	Önként jelentkező tanulóval felolvastatja a szöveget.	Szentírás	
Feldolgozás			
a)	A szöveg tartalmának felidézése
2’ 	Elmondatja a szöveg tartalmát.
A tanulók a tartalom felidézéséhez használhatják a Szentírást.	
Szentírás	
b)	A szóelemzés és értelmezés előkészítése
5’	Páros, majd közös munka:
1.	A tanulópárok egyik felével kigyűjteti az asszony, másik felével a vadállat jellemzőit: a tanulók füzetükbe jegyzetelik a talált kifejezéseket.
2.	Két önként jelentkező tanulópárral felíratja a táblára a szavakat, majd közösen megbeszélik, pontosítják a kifejezésgyűjteményt.	
Szentírás
Füzet

Tábla	
Táblakép: egy lehetséges tanulói kifejezésgyűjtemény
	
asszony	

vadállat	

öltözete a nap
lába alatt a hold
fején tizenkét csillagból korona
áldott állapotban, vajúdva, kiáltozott
fiúgyermeket szült
a pusztaságba menekült
két nagy sasszárnyat kapott	
nagy, tűzvörös sárkány
hét feje, tíz szarva
farka lesöpörte a csillagok harmadát
harc támadt
letaszították
vízárat bocsátott a szájából	

c)	Szóelemzés
6’	Kiemelteti a legfontosabb kifejezéseket, megbeszélik magyarázatukat.
Ezzel párhuzamosan jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 209-212. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Szóelemzés

	asszony: az öszövetségi választott népben gyökerező egyház, Krisztus közössége
	áldott állapotban volt: azok a gyötrelmek, amelyben a messiási szenvedésekben részesülő egyház felmutatja a világnak a Feltámadottat
	sárkány: az Ószövetségben Izrael ellenségeit jelképezi; itt azokat a tényezőket, melyek akadályozzák Isten országának kibontakozását
	fiúgyermeket: a Messiás
	a pusztaságba menekült: a földi lét szenvedései
	letaszították: Isten szeretete győzelmet aratott a bűn fölött	

d)	Értelmezés
8-10’	1.	Kérdések segítségével megfogalmaztatja a szöveg mondanivalóját:
●	Mi lehet a szerző üzenete?
●	Milyen apokaliptikus képeket találunk a szövegben?
●	Milyen jövő vár a feltámadt Krisztus egyházára a látomás szerint?
2.	Összefoglalja az elhangzottakat.
3.	Rögzítik az értelmezést: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 217-218. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Értelmezés

Az egyház jövőjére vonatkozó látomás az apokalipszis műfajához tartozik, mondanivalóját jelképek segítségével fejezi ki.
A látnok az üdvtörténet egészét mutatja be. Arról ad tanítást, hogy a feltámadt Krisztust megjelenítő egyház Isten oltalma alatt sikeresen teljesíti küldetését, felkészíti a világot Isten uralmának befogadására.	

Aktualizálás
8-10’	Tanórai beszélgetés – aktualizálás kérdések segítségével:
●	Milyen dolgok mutatják életünkben, hogy a gonosznak nincs végeleges hatalma fölöttünk?
●	Hogyan tudjuk más embereken is megmutatni, nem a gonoszságé a végső szó?	Tk. 218. o.	
Befejezés
2’	Házi feladat:
Megtanulandó: Szentírással elemezni a Jel 12, 1-18 szövegét (a füzet jegyzete, tk. 209-212.217-218. o.).
Következő órán felelés szóban.	
Füzet
Tk. 209-218. o.	
b)	Háttéranyagok
Táblakép (vetíthető formában)

64. óra:	Összefoglalás: a Messiás egyházának születése és kibontakozása
a)	Az óra felépítése
Témája:	A Messiás egyházának születése és kibontakozása Kr. u. 30/33-tól 100-ig – összefoglalás.
Célja:	A Messiás egyházának születését és kezdeti kibontakozását bemutató szentírási szövegek (ApCsel 1, 1-11; ApCsel 2, 1-13; ApCsel 9, 1-19a; ApCsel 15, 1-11; 1 Kor 12, 12-30; 1 Tim 2, 1-7; Jel 12, 1-18) műfajának, szóelemzésének és szövegértelmezésének átismétlése, az ismeretek megszilárdítása. Felkészülés a számonkérésre.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Feleltetés
3’	Egy tanulót feleltet. Kérdés: Az egyház jövőjére vonatkozó látomás (Jel 12, 1-18) rövid tartalma, legfontosabb szavainak elemzése és összefoglaló értelmezése a szentírási szöveg segítségével.
A feleletet értékelik (tárgyi tudás, szabatos megfogalmazás, aktualizálás).	Szentírás	
Az óra témájának megadása
1’	Megadja az óra témáját: összefoglalás, felkészülés a következő óra dolgozatára. A dolgozat témája: a Messiás egyházának születése és kibontakozása; formája: fogalmazás.		
Ismétlés			
a)	Szóelemzések ismétlése
10’	Páros munka – kifejezések magyarázatának felidézése:
●	Minden tanuló kap egy üres cédulát, erre mind a hét szövegből egy-egy tanult kifejezést ír.
●	A tanulópárok tagjai kicserélik cédulájukat, majd elmondják egymásnak a kapott szavak magyarázatát – egymás tudásának helyességét ellenőrzik.	
Üres cédulák
Szentírás
(Füzet, tk. csak ha kell)	
b)	Értelmezések ismétlése
15’	Egyéni, majd közös munka – az értelmezések felidézése:
●	Minden tanuló szabadon választ egy szöveget a hét közül, s leírja fejből annak értelmezését a füzetébe.
●	A tanár felolvastat egy-egy értelmezést mind a hét szöveg esetén. Közösen megbeszélik, kiegészítik, pontosítják a hallottakat.	
Füzet üres oldala	
c)	Műfajok ismétlése
10’	Egyéni, majd közös munka – a műfajok felidézése:
●	Minden tanuló kap egy üres cédulát, erre felír egy általa választott műfajt jellemző mondatot.
●	A tanár összeszedi, összekeveri, újra húzat a tanulókkal.
●	A tanulók felolvassák a cédulájukon szereplő mondatot, s megmondják, melyik műfaj sajátossága.	
Üres cédulák
(Tk., füzet)	
Befejezés
2’	Házi feladat:
Átismétlendő: a Messiás egyházának születéséről és kezdeti kibontakozásáról szóló szentírási szövegekkel kapcsolatban tanult ismeretek – műfaj, tartalom, szóelemzés, szövegértelmezés (a füzet jegyzete, tk. 161-218. o.).
Következő órán írásbeli számonkérés (35’; fogalmazás típusú dolgozat, segédeszköz: Szentírás).	
Füzet
Tk. 161-218. o.	

65. óra:	Számonkérés a Messiás egyházának születését és kibontakozásának kezdetét bemutató szentírási szövegekből
a)	Az óra felépítése
Témája:	Írásbeli számonkérés a Messiás egyházának születését és kibontakozásának kezdetét bemutató szentírási szövegekből.
Célja:	A tanult szentírási szövegek számonkérése: fogalmazás az ApCsel 1, 1-11; ApCsel 2, 1-13; ApCsel 9, 1-19a; ApCsel 15, 1-11; 1 Kor 12, 12-30; 1 Tim 2, 1-7; Jel 12, 1-18 szóelemzéséből és szövegértelmezéséből.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Számonkérés			
a)	A dolgozat bevezetése
4’	1.	A tanár lapokat oszt a fogalmazáshoz, közben a Szentírás kivételével mindent (könyv, füzet…) elrakat.
2.	Elmondja a feladatot:
●	A dolgozat formája: fogalmazás.
●	Szentírást lehet használni (mást nem).
●	Munkaidő: 35’.
●	Mindenki húz egy feladatkártyát, amelyen valamelyik szentírási rész szerepel, azt kell elemeznie.
3.	Kihúzatja a tanulókkal a feladatkártyát.	Lapok a fogalmazáshoz

Javítási-értékelési szempontrendszer
(ld. a 12. óránál)

Feladatkártyák	
b)	Dolgozatírás
35+1’	1.	A tanulók munkába kezdenek.
A tanár dolgozatírás közben körbejár, figyel, szükség esetén segít értelmezni a feladatot.
2.	Az idő leteltével beszedi a kész dolgozatokat.	Szentírás	
Befejezés
1’	Házi feladat: nincs.		
b)	Háttéranyagok
Feladatkártyák
A feladatkártyákat a tanulók számának megfelelően kell előkészíteni. A tanult hét szöveg (közel) azonos számban szerepeljen rajtuk.
A szövegek:
Jézus mennybemenetele	ApCsel 1, 1-11
Az első pünkösd	ApCsel 2, 1-13
Saul megtérése	ApCsel 9, 1-19a
Az apostoli zsinat Jeruzsálemben	ApCsel 15, 1-11
Az egyház mint Krisztus teste	1 Kor 12, 12-30
A megváltás ajándékát közvetítő egyház	1 Tim 2, 1-7
Az egyház sorsa	Jel 12, 1-18

ÉV VÉGI ISMÉTLÉS
	66. óra:	Ismétlés – a történeti bevezetések
	67. óra:	Ismétlés – irodalmi műfajok
	68. óra:	Ismétlés – szövegek I. A Messiás születését és rejtett életét, valamint személyét, küldetését és tanítását bemutató szentírási szövegek ismétlése
	69. óra:	Ismétlés – szövegek II. A Messiás közösséget teremtő tevékenységét és a messiási csodákat mint Isten országának jeleit bemutató szentírási szövegek ismétlése
	70. óra:	Ismétlés – szövegek III. A Messiás megváltó szenvedését, halálát és feltámadását, valamint egyházának születését és kezdeti kibontakozását bemutató szentírási szövegek ismétlése
	71. óra:	A tanév lezárása

66. óra:	Ismétlés – a történeti bevezetések
a)	Az óra felépítése
Témája:	A hat történeti bevezetés ismétlése.
Célja:	A hat történeti bevezetésben tanult legfontosabb ismeretek átismétlése a ‘tabu’ játék segítségével, csoportmunka formájában. Az összefoglaló „vizsga” előkészítése.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Kapcsolódás az előző órához: a dolgozat kiosztása, értékelése
3’	Az előző órán írt dolgozat kiosztása:
Értékeli az osztály munkáját, teljesítményét. Kiosztja a dolgozatokat. Megbeszélik az általános problémákat. A személyes kérdéseket az óra utáni szünetben beszélik meg.	Dolgozatok javítva
Javítási-értékelési szempontrendszer
(ld. a 12. óránál)	
Bevezetés
5’	1.	Tájékoztat az év végi ismétlésről, az év végi „vizsgáról”:
●	ismétlést szolgáló szóbeli vizsga; a következő órákon ismételni fognak, együtt készülnek fel rá;
●	három típusú/tartalmú tételt húznak majd: történeti háttér, irodalmi-műfaji ismeretek, szentírási szövegek;
●	ismerteti a vizsga időpontját; szervezésének módját;
●	felhívja a figyelmet az otthoni tanulás, a folyamatos ismétlés fontosságára.
2.	Kiosztja a vizsgatémákat fénymásolva.	

Vizsgatémák	
Az óra témájának megadása	1’	Ismerteti az óra témáját: A hat történeti bevezetőben tanult legfontosabb ismeretek átismétlése.		
Bevezetés a csoportmunkába		
a)	Csoportok kialakítása
2’	4-5 fős csoportokra osztja az osztályt.
Csoportfelosztás: pl. kártyákkal, kiszámolással v. ülésrend szerint.
A tanulók kialakítják a csoportokat.	
Ültetőkártyák	
b)	A feladat megadása
4’	Ismerteti az ismétlés, a csoportmunka módját:
●	‘tabu’ játékkal ismételnek; elmondja a játékszabályt;
●	elmondja a játék menetét az órán.	Játékszabály
(Füzet, tk.)
Feladatkártyák	
Ismétlés
20-25’	●	A csoportok „játszanak”, ismételnek.
●	A tanár bátorít, munkára ösztönöz; a szervezéstől függően vezeti a játékot, ill. segít, hogy betartsák a játékszabályokat.	

Befejezés
2-5’	A játék lezárása, eredményhirdetés.
Házi feladat:
Ismételni, készülni az összefoglaló „vizsgára”.		
b)	Háttéranyagok
Vizsgatémák
Ld. a kézikönyv végén, A tanév lezárása c. óra után.

Ültetőkártyák
A kártyákat az osztály létszámának megfelelően kell előkészíteni úgy, hogy egy csoportba 4-5 tanuló kerüljön.
Játékszabály
A „tabu” játékban az egyik játékosnak, az ún. „szókimondónak” kell a feladatkártyán lévő „kitalálandó szót” körülírnia úgy, hogy a kártyán lévő „tiltott szavak” nem szerepelhetnek a leírásban. A csapat többi tagjának a feladata a szó kitalálása. (Természetesen a tiltott kifejezéseket alkotó szavak külön is, és a kitalálandó szó, illetve a kitalálandó kifejezés minden szava is tiltott).
Javaslatok a játék órai megszervezésére:
A játék első két változata olyan osztályban ajánlott, ahol a csoportmunka még nem alakult ki teljesen, a csapatok önállóan nem tudnának úgy játszani, hogy az ismétlés hatékony legyen. Ha a csapatok várhatóan önálló játék keretében is hatékonyan dolgoznak, a harmadik, illetve negyedik változat ajánlott.
1. változat
Az osztály csapatokra osztva, de együtt játszik. A tanár összekeveri a 32 kártyát. Az első csoport egyik tagja – ő lesz a „szókimondó” – húz egy kártyát, a rajta lévő szót a leírás alapján az ő csapatának kell kitalálnia. A többi csoport figyel. Ha az első csoport kitalálta a kapott szót, akkor a második csoport „szókimondója” húz kártyát, és az ő csoportjának tagjai találgatnak stb.
2. változat
A játék menete lényegében azonos az előzővel, de a csapatok versenyeznek is egymással. Ebben az esetben mérni és jegyezni kell az időket, mialatt az egyes csapatok kitalálják a nekik jutott szavakat; továbbá választani kell minden csapat mellé egy „vigyázót”: ő egy másik csoport tagja, aki szintén megnézheti a kártyát és a rajta lévő tiltott szavakat, feladata pedig, hogy szóljon, ha a „szókimondó” véletlenül tiltott szót is kimond. Amennyiben ez előfordul, a szóban forgó csoportnak új kártyát kell húznia, és az azon lévő szót kell kitalálnia – ezzel természetesen nő a csapat játékideje. A játék végén a szavak kitalálására fordított időt csapatonként összegezni kell: győztes az a csapat, amely a legrövidebb időn belül találta ki a neki jutott szavakat.
E változat esetén az időt az órán úgy kell beosztani, hogy minden csoport ugyanannyiszor kerüljön sorra, és óra végén lehetőség legyen az idők összesítésére, eredményhirdetésre, díjátadásra (utóbbi lehet pl. 5, csoki…).
3. változat
Minden csoport megkapja mind a 32 feladatkártyát, a csapatok önállóan játszanak. Összekeverik a kapott 32 kártyát, és írással lefelé fordítva leteszik az asztalra a kártyacsomagot.
A csapatok egyik tagja, a „szókimondó” húz egy kártyát: az általa adott leírás alapján a többiek megpróbálják kitalálni a szót vagy kifejezést. Kérdéseket nem tehetnek fel, csak tippeket mondhatnak; ha nem találták el a szót, a szókimondónak kell magától újabb információt adnia.
A csoporttagok váltják egymást, minden új szó esetén a soron következő csoporttag lesz a „szókimondó”.
Továbblépni új szóra csak akkor lehet, ha az aktuális szót a csoport kitalálta. A kihúzott kártyát a „szókimondó” nem teheti vissza, és nem adhatja át másnak. Ha a csapat segítség nélkül nem boldogul a szóval, segédeszközt vehetnek elő (tankönyv, füzet, Szentírás).
4. változat
A játék menete lényegében azonos az előzővel, de a csapatok versenyeznek is egymással. Ennek feltétele, hogy vállalják a szabályok pontos betartását: a csoporttagok együtt figyelnek saját csoportjuk játékának „tisztaságára”. Ha a szókimondó a körülírás során – pl. tévedésből – tiltott szót mond ki, vagy a csoport a szó kitalálásához segédeszközt vesz igénybe, a találgatást a szabályoknak megfelelően folytatniuk kell, de a kitalált szó a versenyben érvénytelen lesz. Minden csoport választ a tagjai közül egy „vigyázót”, akinek a feladata, hogy jegyezze az érvényes és érvénytelen találatokat. Győztes az a csapat, amelyiknek óra végéig a legtöbb érvényes találata gyűlik össze (ez azt jelenti, hogy lehet több győztes is!).
E változat esetén az időt úgy kell beosztani, hogy óra végén legyen mód az érvényes találatok összegzésére (a „vigyázók” közreműködésével), eredményhirdetésre, díjátadásra.

Feladatkártyák
A feladatkártyákat a játék tervezett menetének megfelelően kell egy vagy több sorozatban előkészíteni.
A kitalálandó szavak és az egyes szavakhoz kapcsolódó tiltott szavak listája:

	Kitalálandó szó	Tiltott szavak	
1.	szinpotikus evangéliumok	együttlátó, Mt-Mk-Lk, evangélium	
2.	apostoli levél	Pál, írni, feladó	
3.	apokalipszis	jelenés, látomás, szimbólum	
4.	üdvtörténet	Isten, ember, boldogság	
5.	Nagy Heródes	Júdea, király, gyilkos	
6.	Josphus Flavius	történetíró, zsidó, forrás	
7.	Tacitus	római, forrás, történetíró	
8.	negyedes fejedelem	Heródes, Júdea, római	
9.	helytartó	római, Pontius Pilatus, igazgat	
10.	Pontius Pilatus	helytartó, Júdea, kézmosás	
11.	qumráni leletek	XX. sz., tekercs, barlang	
12.	haszidok	vallásos, istenfélő, Emberfia	
13.	esszénusok	vallási élet, három messiási személy, Qumrán	
14.	farizeusok	Tóra, halál utáni élet, tisztátalanság	
15.	szadduceusok	párt, gazdagok, templom-állam	
16.	zelóták	buzgók, harcos, társadalom	
17.	főtanács	főpap, irányít, 71	
18.	főpap	főtanács, áldozat, egy	
19.	papok	Áron, áldozat, 24	
20.	leviták	papok, énekes, kincstár	
21.	írástudók	törvény, rabbi, magyarázat	
22.	szémeion	jel, csoda, külső	
23.	Niszán 14/15	húsvét, holdtölte, bárány	
24.	peszah	Niszán 14/15, bárány, Egyiptom	
25.	két pillér elmélet	halál, feltámadás, pünkösd	
26.	pünkösd	50, nyelvek, egyház	
27.	egyház	ekklézsia, közösség, Jézus	
28.	Pál	apostol, Saul, levél	
29.	presbiter	elöljáró, bölcs, tanács	
30.	episzkoposz	elöljáró, püspök, szervez	
31.	szub-apostoli kor	70, apostol, írások	
32.	kézrátétel	tisztség, átadás, szolgálat	

Minta a feladatkártyákra:

Kitalálandó szó:
TACITUS

Tiltott szavak:
római
forrás
történetíró	Kitalálandó szó:
SZUB-APOSTOLI
KOR

Tiltott szavak:
70
apostol
írások	

67. óra:	Ismétlés – irodalmi műfajok
a)	Az óra felépítése
Témája:	Az irodalmi műfajok ismétlése.
Célja:	A hat irodalmi bevezetés legfontosabb ismeretei, az irodalmi műfajok átismétlése a ‘tabu’ játék segítségével, csoportmunka formájában. Felkészülés az összefoglaló „vizsgára”.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Az óra témájának megadása	1’	Ismerteti az óra témáját: A hat irodalmi bevezetés legfontosabb ismeretei, az irodalmi műfajok átismétlése.		
Bevezetés a csoportmunkába		
a)	Csoportok	kialakítása	2’	Az előző órához hasonlóan történik (esetleg a csoportbeosztás maradhat az is, ami volt).	Ültetőkártyák	
b)	A feladat megadása
4’	Ismerteti a csoportmunka módját:
●	‘tabu’ játékkal ismételnek – elmondja újra a játékszabályt;
●	ismerteti a játék menetét az órán;
●	változás: a kártyákat most a tanulóknak kell elkészíteni.	Játékszabály
(Füzet, tk.)
Feladatkártyák	
Ismétlés
30’	●	A csoportok „játszanak”, ismételnek.
●	A tanár bátorít, munkára ösztönöz; a szervezéstől függően vezeti a játékot, ill. segít, hogy betartsák a játékszabályokat.	

Befejezés
2-5’	A játék lezárása, eredményhirdetés.
Házi feladat:
Ismételni, készülni az összefoglaló „vizsgára”.		
b)	Háttéranyagok
Játékszabály
Lásd az előző óra végén.
Javaslatok a játék órai megszervezésére:
1. változat
Az osztály csapatokra osztva, de együtt játszik.
1.	(4’)	Először minden csapat kap két üres kártyát: ki kell választaniuk két tetszőleges műfajt a tanultak közül, keresni ezekhez 3-3 „tiltott szót”, s el kell készíteniük 2 tabu-kártyát. Ha a csoportok száma kicsi, egy-egy csoporttal több kártya is készíttethető. Segédeszköz a kártyák elkészítéséhez: a füzet és a tankönyv.
2.	(1’)	A tanár összeszedi az elkészült kártyákat.
3.	(25’)	A játék az előző órán ajánlott 1. vagy 2. változat szerint folytatódik.
2. változat
A csapatok önállóan játszanak.
1.	(10’)	Először minden csoport kap 20 kártyát, rajta a tanult műfajokkal. Az első feladatuk, hogy keressenek mind a 20-hoz 3-3 „tiltott szót”, és fejezzék be a tabu-kártyákat. Segédeszköz a kártyák elkészítéséhez: a füzet és a tankönyv.
2.	(2’)	Ha elkészültek, keverjék össze a kártyacsomagot és adják át egy másik csapatnak valamilyen szisztéma szerint (pl. az 1. csapat a 2.-nak, a 2. a 3.-nak stb.).
3.	(18’)	A játék az előző órán ajánlott 3. vagy 4. változat szerint folytatódik.
Feladatkártyák
A feladatkártyákat a játék tervezett menetének megfelelően kell előkészíteni (üres kártyák vagy a műfajokat tartalmazó kártyacsomag a csoportok számának megfelelően).
A legfontosabb, ismétlendő műfajok listája:

Kitalálandó műfaj	
1.	evangélium	11.	találkozás-elbeszélés	
2.	apostoli levél	12.	gyógyítási csoda	
3.	apokalipszis	13.	ördögűzés	
4.	gyermekségtörténet	14.	ajándékozó-csoda	
5.	születés-meghirdetés	15.	mentő-csoda	
6.	gyermekkort bemutató epizód	16.	halott-feltámasztás	
7.	midrás, haggada	17.	szenvedéstörténet	
8.	példázat, parabola	18.	feltámadási jelenés	
9.	boldogmondás	19.	meghívási látomás	
10.	tanítványi missziót bemutató epizód	20.	apokaliptikus látomás	

Minta a feladatkártyákra (a játék 1. és 2. változatában):

Kitalálandó műfaj:

Tiltott szavak:
	Kitalálandó műfaj:
GYERMEKKORT BEMUTATÓ
EPIZÓD

Tiltott szavak:

68. óra:	Ismétlés – szövegek I.
a)	Az óra felépítése
Témája:	A Messiás születését és rejtett életét, valamint személyét, küldetését és tanítását bemutató szentírási szövegek ismétlése.
Célja:	Mt 1, 1-17; Mt 1, 18-25; Mt 2, 1-12; Mt 2, 13-23; Lk 1, 26-38; Lk 2, 1-7; Lk 2, 41-52; Lk 4, 16-21; Mk 1, 9-11; Jn 1, 19-34; Lk 4, 42-44; Mt 5, 17-20; Lk 15, 11-32; Lk 17, 20-21; Mt, 6- 9-15; Mt 5, 1-12; Mt 20 1-16 – ismétlés: a szövegek tartalma, szóelemzése, értelmezése. Felkészülés az összefoglaló „vizsgára”.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját: A Messiás születését és rejtett életét, valamint személyét, küldetését és tanítását bemutató szentírási szövegek ismétlése.		
Bevezetés a csoportmunkába		
a)	Csoportok kialakítása
2’	Az előző órákhoz hasonlóan történik (esetleg a csoportbeosztás maradhat az is, ami volt).	Ültetőkártyák	
b)	A feladat megadása
4’	Ismerteti a feladatot:
●	csoportokban dolgoznak, egymás tudását ellenőrzik;
●	elmondja a csoportmunka menetét;
●	kiosztja/kihúzatja a feladatkártyákat.	A csoportmunka menetének leírása
Feladatkártyák	
Ismétlés
25’	●	A csoportok ismételnek.
●	A tanár körbejár, segít, ha kell. Bátorít, munkára ösztönöz.	Tk. füzet
Szentírás	
Ismeretek
megszilárdítása
5’	A tanár ismétlő kérdésekkel összefoglaltatja a legfontosabb ismereteket:
●	Mit jelentenek a következő kifejezések:
–	nemzetségtáblája
–	el volt jegyezve
–	szűz
–	menekülj Egyiptomba
–	félt odamenni
–	a Magasságbeli Fiának
–	három nap múlva megtalálták őt a templomban
–	örömhírt vigyek a szegényeknek
–	az Isten Báránya
–	add ki nekem az örökség rám eső részét
–	legyen meg a te akaratod
–	boldogok, akik sírnak
●	Mit tanít a Jézus születésének meghirdetéséről szóló elbeszélés Máténál?
●	Mit mond Jézus a küldetéséről?
●	Hogyan értelmezhetők a boldogmondások?
A tanulók válaszaikhoz használhatnak segédeszközt.	Tk. 9-60. o.

Tk., füzet	
Befejezés
4’	Házi feladat:
Ismételni, készülni az összefoglaló „vizsgára”.		
b)	Háttéranyagok
A csoportmunka menetének leírása
●	Felkészülés a csoportmunkára egyéni munka keretében: Minden tanuló kap 2 feladatkártyát, rajtuk egy-egy szentírási szöveg helyével. 5’ alatt nézzék át önállóan az ezekhez kapcsolódó ismereteket (segédeszköz: a tankönyv és a füzet). Az ismétlés 2. lépéséhez válasszanak ki szövegenként két-két kifejezést, és ezek magyarázatát alaposan ismételjék át.
●	Első lépés – a szövegek tartalmának ismétlése: A csoporttagok egymás után elmondják csoportjuknak a kapott szövegek tartalmát a cím, ill. a szentírási hely említése nélkül. A többiek feladata: mondják meg, mely szövegekről van szó, és adják meg a pontos szentírási helyet (segédeszközük: a tankönyv és a Szentírás).
●	Második lépés – szóelemzések ismétlése („hiányos szómagyarázatok kiegészítése szóban”): A csoporttagok egymás után elmondják a felkészülés során kiválasztott négy kifejezés magyarázatát (lehetőleg segédeszköz nélkül), de nem mondják meg, melyik szöveghez tartozik, és melyik kifejezésről van szó. A többi csoporttag feladata, hogy kitalálják, mely szavakról van szó (az ismétlés első lépése alapján már tudják, melyik két szöveg szavairól lehet szó!). Segédeszközként használhatják a tankönyvet és a Szentírást (illetve nehezíthető a feladat azzal, ha csak a Szentírást használhatják).
●	Harmadik lépés – az értelmezések ismétlése: A csoporttagok rendre egymás után megpróbálják felidéztetni a feladatkártyáikon kapott két szöveg értelmezését a csoport többi tagjával. A szöveg „tulajdonosa”, aki a felkészülés során már átnézte az értelmezést, rávezető kérdésekkel segíti a többieket, hogy visszaemlékezzenek a tanultakra. Ha a többiek pontatlanul emlékeznek, vagy nem boldogulnak, ő maga mondja el az értelmezést. Segédeszközt lehetőleg ne használjanak, de ha szükséges, elővehetik a füzetet és a tankönyvet.
Feladatkártyák
A Messiás születését és rejtett életét, valamint személyét, küldetését és tanítását bemutató szentírási szövegek:
	1.	A nemzetségtábla (Mt 1, 1-17)
	2.	Jézus születésének meghirdetése (Mt 1, 18-25)
	3.	A bölcsek látogatása (Mt 2, 1-12)
	4.	Az egyiptomi menekülés (Mt 2, 13-23)
	5.	Jézus születésének hírüladása (Lk 1, 26-38)
	6.	Jézus születése (Lk 2, 1-7)
	7.	A tizenkét éves Jézus a templomban (Lk 2, 41-52)
	8.	A Messiás személye (Lk 4, 16-21)
	9.	Az Isten Fia (Mk 1, 9-11)
	10.	Az Isten Báránya (Jn 1, 19-34)
	11.	Isten országának hirdetése (Lk 4, 42-44)
	12.	Az ószövetségi törvény beteljesítése (Mt 5, 17-20)
	13.	A szerető Atya alakjának megismertetése (Lk 15, 11-32)
	14.	Az ország már jelen van Jézusban (Lk 17, 20-21)
	15.	Isten országa mint eljövendő valóság (Mt 6, 9-15)
	16.	Az ország a Jézust elfogadó boldog emberek közössége (Mt 5, 1-12)
	17.	Az ország a minden embernek felkínált üdvösség (Mt 20, 1-16)

A feladatkártyákat az osztály létszámának megfelelően kell előkészíteni.

69. óra:	Ismétlés – szövegek II.
a)	Az óra felépítése
Témája:	A Messiás közösséget teremtő tevékenységét és a messiási csodákat mint Isten országának jeleit bemutató szentírási szövegek ismétlése.
Célja:	Mk 3, 13-19; Mt 16, 13-20; Lk 10, 1-16; Mk 9, 38-41; Lk 9, 23-27; Lk 19, 1-10; Lk 7, 36-50; Mt 5, 38-48; Lk 8, 26-39; Mt 1, 40-45; Mk 2, 1-12; Mk 6, 34-44; Mk 4, 35-41; Lk 7, 11-17 – ismétlés: a szövegek tartalma, szóelemzése, értelmezése. Felkészülés az összefoglaló „vizsgára”.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját: A Messiás közösséget teremtő tevékenységét és a messiási csodákat mint Isten országának jeleit bemutató szentírási szövegek ismétlése.		
Bevezetés a csoportmunkába		
a)	Csoportok	kialakítása	2’	Az előző órákhoz hasonlóan történik (esetleg a csoportbeosztás maradhat az is, ami volt).	Ültetőkártyák	
b)	A feladat megadása
2’	Ismerteti a feladatot:
●	a csoportmunka menete az előző óráéval azonos;
●	kiosztja/kihúzatja a feladatkártyákat.	A csoportmunka menetének leírása
Feladatkártyák	
Ismétlés
25’	●	A csoportok ismételnek.
●	A tanár körbejár, segít, ha kell. Bátorít, munkára ösztönöz.	Tk. füzet
Szentírás	
Ismeretek
megszilárdítása
8-10’	A tanár ismétlő kérdésekkel összefoglaltatja a legfontosabb ismereteket:
●	Mire kap Péter megbízatást?
●	Miért változik meg Zakeus?
●	Mi a bibliai csoda?
A tanulók válaszaikhoz használhatnak segédeszközt.	Tk. 61-116. o.

Tk., füzet	
Befejezés
1’	Házi feladat:
Ismételni, készülni az összefoglaló „vizsgára”.		
b)	Háttéranyagok
Feladatkártyák
A Messiás közösséget teremtő tevékenységét és a messiási csodákat mint Isten országának jeleit bemutató szentírási szövegek:

1.	A tizenkettő kiválasztása (Mk 3, 13-19)
2.	Péter (Mt 16, 13-20)
3.	A hetvenkettő kiválasztása (Lk 10, 1-16)
4.	A látszólag kívülállók (Mk 9, 38-41)
5.	Jézus követésének feltétele (Lk 9, 23-27)
6.	Zakeus, a vámos (Lk 19, 1-10)
7.	A bűnös nő (Lk 7, 36-50)
8.	A határtalan messiási szeretet (Mt 5, 38-48)		9.	A gerázai megszállott (Lk 8, 26-39)
	10.	A leprás meggyógyítása (Mk 1, 40-45)
	11.	A béna meggyógyítása (Mk 2, 1-12)
	12.	A kenyérszaporítás (Mk 6, 34-44)
	13.	Jézus lecsendesíti a tengert (Mk 4, 35-41)
	14.	A naimi ifjú (Lk 7, 11-17)	

A feladatkártyákat az osztály létszámának megfelelően kell előkészíteni.

70. óra:	Ismétlés – szövegek III.
a)	Az óra felépítése
Témája:	A Messiás megváltó szenvedését, halálát és feltámadását, valamint egyházának születését és kezdeti kibontakozását bemutató szentírási szövegek ismétlése.
Célja:	Jn 10, 22-39; Lk 22, 7-20; Jn 18,28 - 19,16; Mt 27, 27-66; Mk 16, 1-8; Mt 28, 1-10.16-20; Lk 24, 13-35; Jn 20, 19-29; ApCsel 1, 1-11; ApCsel 2, 1-13; ApCsel 9, 1-19a; ApCsel 15, 1-11;
1 Kor 12, 12-30; 1 Tim 2, 1-7; Jel 12, 1-18 – ismétlés: a szövegek tartalma, szóelemzése, értelmezése. Felkészülés az összefoglaló „vizsgára”.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját: A Messiás megváltó szenvedését, halálát és feltámadását, valamint egyházának születését és kezdeti kibontakozását bemutató szentírási szövegek ismétlése.		
Bevezetés a csoportmunkába		
a)	Csoportok	kialakítása	2’	Az előző órákhoz hasonlóan történik (esetleg a csoportbeosztás maradhat az is, ami volt).	Ültetőkártyák	
b)	A feladat megadása
4’	Ismerteti a feladatot:
●	csoportokban dolgoznak, egymás tudását ellenőrzik;
●	elmondja a csoportmunka menetét;
●	kiosztja/kihúzatja a feladatkártyákat.	A csoportmunka menetének leírása
Feladatkártyák	
Ismétlés
25’	●	A csoportok ismételnek.
●	A tanár körbejár, segít, ha kell. Bátorít, munkára ösztönöz.	Tk. füzet
Szentírás	
Ismeretek
megszilárdítása
5-8’	A tanár ismétlő kérdésekkel összefoglaltatja a legfontosabb ismereteket:
●	Milyen félreértés alapján utasították el a vallási vezetők Jézust?
●	Mi jelent az „amely értetek kiontatik” mondat?
●	Mit akar kifejezni az evangélista Pilátus szavaival: „íme az ember!”?
●	Milyen Messiásnak mutatja Máté Jézust a kereszten?
●	Miben ismerik fel az emmauszi tanítványok Jézust?
●	Kik a boldogok a Feltámadott szerint? Boldog-e Tamás?
●	Mit jelent a „negyven napon át” kifejezés a Jézus mennybemenetelét leíró jelenetben?
●	Hogyan értelmezhető az, hogy az egyház Krisztus teste?
A tanulók válaszaikhoz használhatnak segédeszközt.	Tk. 117-218. o.

Tk., füzet	
Előkészület a „vizsgára”
3’	Átismétli a „vizsgával” kapcsolatos tudnivalókat:
●	vizsgatételek;
●	segédeszköz;
●	a felelet értékelése;
●	a vizsga időpontja; a vizsga szervezésének módja;
●	a vizsga menete (tételhúzás, felkészülés, felelés).		
Befejezés
1’	Házi feladat:
Ismételni, készülni az összefoglaló „vizsgára”.		
b)	Háttéranyagok
A csoportmunka menetének leírása
●	Felkészülés a csoportmunkára egyéni munka keretében:
Minden tanuló kap 2 feladatkártyát, rajtuk egy-egy szentírási szöveg helyével. 10’ alatt nézzék át önállóan az ezekhez kapcsolódó ismereteket (tartalom, szóelemzés, szövegértelmezés; segédeszköz: a tankönyv és a füzet).
●	„Szóbeli vizsga” csoportmunka keretében:
A csoporttagok „vizsgáztatják” egymást: egyikük a vizsgázó, aki elmondja az egyik kapott szöveghez kapcsolódó ismereteket (tartalom, szóelemzés, szövegértelmezés) úgy, hogy közben csak a Szentírást használhatja. A többiek a vizsgáztatók, akik – ha szükséges – nézhetik a tankönyvet és füzetet is: ha társuk elakad, vagy pontatlan, amit mond, rávezető kérdésekkel segítik őt. Ha egy tanuló befejezte a „vizsgát”, a következő csoporttag veszi át a vizsgázó szerepét, míg végül valamennyien be nem számolnak mindkét szövegükből.
Feladatkártyák
A Messiás megváltó szenvedését, halálát és feltámadását, valamint egyházának születését és kezdeti kibontakozását bemutató szentírási szövegek:
	1.	A végzetes félreértés (Jn 10, 22-39)
	2.	Az utolsó vacsora (Lk 22, 7-20)
	3.	A Pilátus előtti kihallgatás (Jn 18,28 - 19,16)
	4.	Jézus megfeszítése és halála (Mt 27, 27-66)
	5.	Jézus feltámadása Márk szerint (Mk 16, 1-8)
	6.	Jézus megjelenései Máté szerint (Mt 28, 1-10.16-20)
	7.	Jézus megjelenése Lukács szerint (Lk 24, 13-35)
	8.	Jézus megjelenései János szerint (Jn 20, 19-29)
	9.	A Lélek ígérete és Jézus mennybemenetele (ApCsel 1, 1-11)
	10.	Az első pünkösd (ApCsel 2, 1-13)
	11.	Saul megtérése (ApCsel 9, 1-19a)
	12.	Az apostoli zsinat Jeruzsálemben (ApCsel 15, 1-11)
	13.	Az egyház mint Krisztus teste (1 Kor 12, 12-30)
	14.	A megváltás ajándékát közvetítő egyház (1 Tim 2, 1-7)
	15.	Az egyház sorsa (Jel 12, 1-18)

A feladatkártyákat az osztály létszámának megfelelően kell előkészíteni.

Minta a feladatkártyákra:

Jézus feltámadása Márk szerint
Mk 16, 1-8	Az apostoli zsinat Jeruzsálemben
ApCsel 15, 1-11	

71. óra:	A tanév lezárása
a)	Az óra felépítése
Témája:	A tanév lezárása.
Célja:	Az összefoglaló „vizsga” tapasztalatainak összegzése, a tanulók felkészültségének, tudásának, viselkedésének értékelése. Beszélgetés a tanév tapasztalatairól, az osztály és a tanulók éves munkájáról; a munka értékelése, az év végi jegyek lezárása. Beszélgetés/játék/humoros történetek olvasása.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
A tanév lezárása	A kitűzött céloknak megfelelően lezárja a tanévet.		
Beszélgetés, olvasás vagy játék	●	Beszélgetést kezdeményez arról, kinek melyik szentírási rész volt a legkedvesebb, a legtöbbet mondó, és miért.
vagy:
●	Felolvas vagy felolvastat pl. Marcello D’Orta könyveinek egyikéből vagy más könyvből részeket.
vagy:
●	Előkészít néhány bibliai játékot, ezek közül választanak a tanulók.		
Befejezés			
b)	Háttéranyagok
Az óra tervezett menetének megfelelően kell előkészíteni.

Vizsgatételek és vizsgatémák
8. évfolyam
A vizsgatételeket az év során megtanított történelmi és műfaji ismereteknek, az elemzett szentírási szövegeknek megfelelően kell összeállítani.

Vizsgatémák a kézikönyvben

A/ tételrész – Történeti bevezetések

Minta a tételrészre:

A/tételrész – Történeti bevezetések
Feleletednek ebben a részében a helytartó kifejezéssel kapcsolatos ismereteidet osztod meg velünk.
Ismertesd, melyik történeti bevetőben tanultunk erről a kifejezésről, és miért fontos a Szentírás értelmezése szempontjából!
Kérem, hogy gondolataidat összefüggően, lényegre törően add elő!
Sok sikert!	

Vizsgatémák:

1.	szinpotikus evangéliumok	17.	főtanács	
2.	apostoli levél	18.	főpap	
3.	apokalipszis	19.	papok	
4.	üdvtörténet	20.	leviták	
5.	Nagy Heródes	21.	írástudók	
6.	Josphus Flavius	22.	szémeion	
7.	Tacitus	23.	Niszán 14/15	
8.	negyedes fejedelem	24.	peszah	
9.	helytartó	25.	két pillér elmélet	
10.	Pontius Pilatus	26.	pünkösd	
11.	qumráni leletek	27.	egyház	
12.	haszidok	28.	Pál	
13.	esszénusok	29.	presbiter	
14.	farizeusok	30.	episzkoposz	
15.	szadduceusok	31.	szub-apostoli kor	
16.	zelóták	32.	kézrátétel	

B/ tételrész – Irodalmi műfajok

Minta a tételrészre:

B/tételrész – Irodalmi műfajok
Feleletednek ebben a részében az evangélium irodalmi műfajjal kapcsolatos ismereteidet osztod meg velünk. 
Ismertesd, melyek e műfaj legfőbb jellemzői, s nevezz meg a Szentírásból legalább egy szöveget, mely példa erre a műfajra!
Kérem, hogy gondolataidat összefüggően, lényegre törően add elő!
Sok sikert!	

Vizsgatémák:

1.	evangélium	
2.	apostoli levél	
3.	apokalipszis	
4.	gyermekségtörténet	
5.	születés-meghirdetés	
6.	gyermekkort bemutató epizód	
7.	midrás, haggada	
8.	példázat, parabola	
9.	boldogmondás	
10.	tanítványi missziót bemutató epizód	
11.	találkozás-elbeszélés	
12.	gyógyítási csoda	
13.	ördögűzés	
14.	ajándékozó-csoda	
15.	mentő-csoda	
16.	halott-feltámasztás	
17.	szenvedéstörténet	
18.	feltámadási jelenés	
19.	meghívási látomás	
20.	apokaliptikus látomás	

C/ tételrész – Szövegelemzés

Minta a tételrészre:

C/tételrész – Szövegelemzés
Feleletednek ebben a részében a
Jézus születésének hírüladása (Lk 1, 26-38)
bibliai részlet szómagyarázatát és szövegértelmezését kell ismertetned.
Kérem, hogy gondolataidat összefüggően, lényegre törően add elő!
Sok sikert!	

Vizsgatémák:

1.	A nemzetségtábla (Mt 1, 1-17)	22.	Jézus követésének feltétele (Lk 9, 23-27)	
2.	Jézus születésének meghirdetése
(Mt 1, 18-25)	23.	Zakeus, a vámos (Lk 19, 1-10)	
		24.	A bűnös nő (Lk 7, 36-50)	
3.	A bölcsek látogatása (Mt 2, 1-12)	25.	A határtalan messiási szeretet (Mt 5, 38-48)	
4.	Az egyiptomi menekülés (Mt 2, 13-23)	26.	A gerázai megszállott (Lk 8, 26-39)	
5.	Jézus születésének hírüladása (Lk 1, 26-38)	27.	A leprás meggyógyítása (Mk 1, 40-45)	
6.	Jézus születése (Lk 2, 1-7)	28.	A béna meggyógyítása (Mk 2, 1-12)	
7.	A tizenkét éves Jézus a templomban
(Lk 2, 41-52)	29.	A kenyérszaporítás (Mk 6, 34-44)	
		30.	Jézus lecsendesíti a tengert (Mk 4, 35-41)	
8.	A Messiás személye (Lk 4, 16-21)	31.	A naimi ifjú (Lk 7, 11-17)	
9.	Az Isten Fia (Mk 1, 9-11)	32.	A végzetes félreértés (Jn 10, 22-39)	
10.	Az Isten Báránya (Jn 1, 19-34)	33.	Az utolsó vacsora (Lk 22, 7-20)	
11.	Isten országának hirdetése (Lk 4, 42-44)	34.	A Pilátus előtti kihallgatás (Jn 18,28 - 19,16)	
12.	Az ószövetségi törvény beteljesítése
(Mt 5, 17-20)	35.	Jézus megfeszítése és halála (Mt 27, 27-66)	
		36.	Jézus feltámadása Márk szerint (Mk 16, 1-8)	
13.	A szerető Atya alakjának megismertetése
(Lk 15, 11-32)	37.	Jézus megjelenései Máté szerint
(Mt 28, 1-10.16-20)	
14.	Az ország már jelen van Jézusban
(Lk 17, 20-21)	38.	Jézus megjelenése Lukács szerint (Lk 24, 13-35)	
		39.	Jézus megjelenései János szerint (Jn 20, 19-29)	
15.	Isten országa mint eljövendő valóság
(Mt 6, 9-15)	40.	A Lélek ígérete és Jézus mennybemenetele
(ApCsel 1, 1-11)	
16.	Az ország a Jézust elfogadó boldog emberek közössége (Mt 5, 1-12)	41.	Az első pünkösd (ApCsel 2, 1-13)	
		42.	Saul megtérése (ApCsel 9, 1-19a)	
17.	Az ország a minden embernek felkínált üdvösség (Mt 20, 1-16)	43.	Az apostoli zsinat Jeruzsálemben
(ApCsel 15, 1-11)	
18.	A tizenkettő kiválasztása (Mk 3, 13-19)	44.	Az egyház mint Krisztus teste (1 Kor 12, 12-30)	
19.	Péter (Mt 16, 13-20)	45.	A megváltás ajándékát közvetítő egyház
(1 Tim 2, 1-7)	
20.	A hetvenkettő kiválasztása (Lk 10, 1-16)			
21.	A látszólag kívülállók (Mk 9, 38-41)	46.	Az egyház sorsa (Jel 12, 1-18)