VÁRAKOZÁS A MESSIÁSRA
AZ ÜDVTÖRTÉNET ÓSZÖVETSÉGI SZAKASZA

Tanmenet és óravázlatok

Írta
Gazdag Gyöngyi M. Gemma SSND

A 7. évfolyam tanmenete
Az ószövetségi üdvtörténet
Tanmenet (ajánlás)
Tanítási egységek
Évi óraszám: 74 óra (2 óra/hét)

Bevezetés	2 óra
1.	Az üdvtörténet színtere és főszereplője	13 óra
2.	Istenélmények Ábrahámtól Mózesig	11 óra
3.	Isten megtapasztalása Józsuétól Salamonig	6 óra
4.	Istenélmények a próféták aranykorában	16 óra
5.	A perzsa kor emberének tapasztalata az üdvösséget munkáló Istenről	9 óra
6.	Vallási tapasztalat a hellén korban	7 óra
Összefoglalás, ismétlés, vizsga	6 óra
Az egyházi év ünnepeihez kapcsolódó aktuális foglalkozások	3 óra
Az év lezárása	1 óra
Ellenőrzés, értékelés
A hetedik évfolyamon hat iskolai nagydolgozat megíratása javasolt. Folyamatos legyen az írásbeli és a szóbeli számonkérés az iskolában, többek között: felelet, kisdolgozat, kiselőadás formájában.
Memoriterek
Legalább öt 10-15 soros bibliai szövegrészlet szöveghű felidézése javasolt.
A magasabb évfolyamba lépés feltételei
A tanuló tegyen szert a bibliai szövegek ismeretére. Tudja Szentírás segítségével felidézni a megadott részletek tartalmát, kiemelni a kulcsszavakat és teológiailag is értelmezni a szövegeket. Ügyeljen a műfaji sajátságokra, ismerje a szöveg keletkezésének körülményeit és tartsa szem előtt a szerző szándékát.

Módszerek, tevékenységek	BEVEZETÉS – AZ ÜDVTÖRTÉNET ÓSZÖVETSÉGI SZAKASZA (2 óra)	Páros és közös munka – kirakós játék, tanórai beszélgetés
Tanári előadás	Tanórai beszélgetés (kiindulás: a tékozló fiú története)
Tanári előadás	1. AZ ÜDVTÖRTÉNET SZÍNTERE ÉS FŐSZEREPLŐJE (13 óra)	Tanórai beszélgetés (kiindulás: ábrák a törzsfejlődésről)
Tanári előadás	Teszt-dolgozat
Tanári előadás		Szóelemzés, szövegértelmezés, reflexió
(Sieger Köder Teremtés c. alkotása)		Asszociációs előkészítés
Szóelemzés, szövegértelmezés, reflexió	Szóelemzés, szövegértelmezés, reflexió	
Tartalom		Ismerkedés a Szentírás könyveivel, a kanonizáció folyamatával, a szentírásfordításokkal	Az üdvtörténet fogalma		Történeti áttekintés: a kezdetektől Kr. e. 2000-ig („Nagy bumm” elmélet; biológiai fejlődéselmélet)
Irodalmi-műfaji áttekintés: etiológia, mítosz, monda	Számonkérés a bevezetésekből
A Pentateukhosz legfőbb ismérvei	1.1 Az üdvtörténet színtere: a teremtett világ	Ter 1, 1-25.31; 2, 1-4a
Etiológia, mítosz, transzcendens Isten	1.2 Az üdvtörténet főszereplője: az ember	Ter 1, 26-30
Etiológia, mítosz	Ter 2, 4b-25
Etiológia, mítosz	
Téma		Bevezetés az év munkájába, a szentírási ismeretekbe	Az üdvtörténet fogalmának bevezetése		Történeti és műfaji bevezetés az Ábrahámig terjedő korszakba	Számonkérés
A Pentateukhosz		A világ teremtése a Bibliában		Az isteni képmás születése az első teremtés-elbeszélésben	Az ember létrejötte a második teremtés-elbeszélésben	
Óra			1.		2.			3.		4.			5.			6.		7.	

Módszerek, tevékenységek	1.3 Az első ember kudarca és az isteni segítség ígérete	Szövegértési készség fejlesztése hiányos szöveg kiegészítésével (páros munka)
Szóelemzés, szövegértelmezés, reflexió	Egyéni, páros és közös munka – ismétlőkártyák segítségével
Asszociációs előkészítés – reflexió
(Sieger Köder Teremtés c. festménye)	Teszt-dolgozat	1.4 A bűn terjedése és Isten irgalmának megnyilvánulása	Szóelemzés, szövegértelmezés, reflexió	Szóelemzés, szövegértelmezés, reflexió	Szóelemzés, szövegértelmezés, reflexió
(Képek az értelmezéshez)	Fogalmazás-dolgozat	Tanórai beszélgetés
Bibliai témákhoz kapcsolódó szemelvények, bibliai játékok	2. ISTENÉLMÉNYEK ÁBRAHÁMTÓL MÓZESIG (11 óra)	Csoportmunka	
Tartalom		Ter 3, 1-24
Etiológia, mítosz, antropomorf istenkép	Tartalom, szóelemzés, szövegértelmezés	A teremtés és a bűnbeesés		Ter 4, 1-16
Etiológia, mítosz	Ter 6, 1-2.12-21; 7,1.11.17-19; 8, 1-4; 9, 8-13
Etiológia, mítosz	Ter 11, 1-9
Etiológia, mítosz	Tartalom, szóelemzés, szövegértelmezés	Dolgozatok értékelése
Játék, feszültségoldás		Történeti áttekintés: Kr. e. 2000-től 1200-ig (Mezopotámia, Egyiptom, II. Ramszesz, kivonulás)
Irodalmi-műfaji áttekintés: monda, teofánia, novella, legenda, kultikus elbeszélés, törvénygyűjtemény	
Téma		A bűnbeesésről szóló leírás	Összefoglalás: a teremtés és a bűnbeesés	Számonkérés		Káin és Ábel	A vízözön	A bábeli nyelvzavar	Számonkérés: a bűn terjedése	Az első fogalmazás-típusú dolgozat kiosztása		Történeti és műfaji bevezetés a korszakba	
Óra			8.		9.		10.			11.		12.		13.		14.		15.			16.	

Módszerek, tevékenységek	2.1-2.2 Ábrahám istenélménye; Isten jelenléte Izsák, Jákob és József életében	Teszt-dolgozat
Szóelemzés, szövegértelmezés	Családfaalkotás
Tanulói elbeszélés	Asszociációs előkészítés
Szóelemzés, szövegértelmezés, reflexió	Szóelemzés, szövegértelmezés, reflexió
(Ábrahám áldozata – szobor, Chartres)	Közös munka – ismétlőkártyák segítségével
Reflexió (ima saját szavakkal)	Fogalmazás-dolgozat	2.3 A szabadító Isten megnyilatkozása a kivonulás idején	Szövegértési készség fejlesztése hiányos szöveg kiegészítésével (páros munka)
Szóelemzés, szövegértelmezés	Szóelemzés, szövegértelmezés, reflexió	2.4 A tízparancsolat és a mózesi szövetség	Az értelmezés előkészítése: bibliodráma
Szóelemzés, szövegértelmezés	Szóelemzés, szövegértelmezés, reflexió	
Tartalom		Számonkérés a pátriárkai kor bevezetéséből
Ter 12, 1-5
Monda, teofánia, antropomorf istenkép	Ábrahám, Izsák, Jákob, József történetei	Ter 18, 20-33
Monda, antropomorf istenkép	Ter 22, 1-18
Monda, antropomorf istenkép	Tartalom, szóelemzés, szövegértelmezés	Az Ábrahámról szóló szövegek		Kiv 3, 1-14.18-20
Monda, teofánia, meghívási elbeszélés	Kiv 12, 1-14
Monda, teofánia, kultikus elbeszélés		Kiv 19, 1-6.16-20; 20, 1-18; 24,4a
Monda, teofánia, szövetségokmány	Kiv 24, 4b-8; 25, 8-11.16.31.37; 27, 1-2; 29, 38-39.42-43
Monda, teofánia, kultikus elbeszélés	
Téma		Számonkérés
Ábrahám meghívása	Az ősatyák történetei	Ábrahám istenképének fejlődése	Ábrahám hite	Összefoglalás: az Ábrahámról szóló szövegek	Számonkérés		Mózes meghívása és a kivonulás előkészítése	A zsidó húsvét		A tízparancsolat	A szövetségkötés	
Óra			17.		18.		19.		20.		21.		22.			23.		24.			25.		26.	

Módszerek, tevékenységek	3. ISTEN MEGTAPASZTALÁSA JÓZSUÉTÓL SALAMONIG (6 óra)	Csoportmunka
„Tanulásút” módszer		Teszt-dolgozat	Szóelemzés, szövegértelmezés, reflexió
Tanulói kiselőadás Jerikóról
(Képek a mai Jerikóról)	3.2 Istenélmények a bírák korában	Szóelemzés, szövegértelmezés, reflexió	3.3 Isten segítségének megtapasztalása a királyság kezdeti időszakában	Szóelemzés, szövegértelmezés, reflexió	Szóelemzés, szövegértelmezés, reflexió
(Közös templomlátogatás szervezése)	4. ISTENÉLMÉNYEK A PRÓFÉTÁK ARANYKORÁBAN (16 óra)	Csoportmunka	
Tartalom		Történeti áttekintés: Kr. e. 1200-tól 931 (bírák, királyság – Saul, Dávid, Salamon)	3.1 Isten működése Józsue életében	Számonkérés a Salamonig terjedő kor bevezetéséből
Józs 6, 1-16 – tartalmi bevezetés	Józs 6, 1-16
Népi monda, kultikus elbeszélés		Bír 16, 1-31
Népi monda, kultikus elbeszélés		1 Sám 17, 1-51
Népi monda, kultikus elbeszélés	1 Kir 6,1; 8, 10-13.22-29.41-43
Kultikus elbeszélés		Történeti áttekintés: Kr. e. 931-től 538-ig (a prófétaság intézménye, Izrael és Júda, a babiloni fogság)
Irodalmi-műfaji áttekintés: prófétai elbeszélések, kölcsönzött beszédformák, mondások, messiási jövendölések	
Téma		Történeti bevezetés a korszakba		Számonkérés
Jerikó bevétele	Jerikó bevétele		Sámson		Dávid győzelme Góliát fölött	A Salamon építette templom mint a Jahvéval való találkozás színhelye		Történeti és műfaji bevezetés a korszakba	
Óra			27.			28.		29.			30.			31.		32.			33.	

Módszerek, tevékenységek	Teszt-dolgozat
Reflexió – tanórai beszélgetés
(Sieger Köder Illés c. festménye)	4.1 Illés, Ámosz és Ózeás az üdvözítő Isten szolgálatában	Szóelemzés, szövegértelmezés, reflexió	Szóelemzés, szövegértelmezés, reflexió	Szóelemzés, szövegértelmezés, reflexió
(Sieger Köder festménye: ??)	4.2 Nátán próféciája; Izajás próféciái az üdvösséget munkáló Istenről	Szóelemzés, szövegértelmezés, reflexió	Szóelemzés, szövegértelmezés, reflexió
Tanulói kiselőadás Izajásról	Asszociációs előkészítés
Szóelemzés, szövegértelmezés, reflexió	Szövegértési készség fejlesztése egyéni munka keretében
Szóelemzés, szövegértelmezés, reflexió	Egyéni, páros és közös munka – ismétlőkártyák segítségével
Asszociációs előkészítés, reflexió
(Sieger Köder festménye Iz 11-hez)	Fogalmazás-dolgozat	
Tartalom	Számonkérés a kor történeti és irodalmi bevezetéséből
Reflektálás a prófétai hivatásra		1 Kir 18, 1-2.16b-40
Monda	Ám 5, 18-24
Ítéletes prófécia	Óz 11, 1b-9
Vigasztaló prófécia		2 Sám 7, 4-16
Prófétai jövendölés; királyi Messiás	Iz 7, 10-17
Prófétai jövendölés	Iz 8,23b - 9,6
Prófétai jövendölés	Iz 11, 1-9
Prófétai jövendölés	Tartalom, szóelemzés, szövegértelmezés	Illés szimbolikus tette, Ámosz, Ózeás, Nátán és Izajás próféciái	
Téma	Számonkérés
A prófétai hivatás		Illés szimbolikus cselekedete a Jahve-hit védelmében	Ámosz jövendölése Jahve napjáról	Az Isten megbocsátó szeretetét hirdető Ózeás		A messiási eszme gyökerei Nátán jövendölésében	Izajás jövendölése az Emmánuelről	Izajás próféciája a királyi gyermekről	A Messiásra vonatkozó izajási ígéret	Összefoglalás: Illés szimbolikus tette, Ámosz, Ózeás, Nátán és Izajás próféciái	Számonkérés	
Óra		34.			35.		36.		37.			38.		39.		40.		41.		42.			43.	

Módszerek, tevékenységek	4.3 Üdvösséget hirdető próféták a babiloni fogság időszakában	Szóelemzés, szövegértelmezés, reflexió
Tanulói kiselőadás Jeremiásról	Szóelemzés, szövegértelmezés, reflexió
Tanulói kiselőadás Ezekielről	Szövegértési készség fejlesztése hiányos szöveg kiegészítésével (páros munka)
Szóelemzés, szövegértelmezés
Tanulói kiselőadás Második Izajásról	Egyéni, páros és közös munka – ismétlőkártyák segítségével	Fogalmazás-dolgozat	5. A PERZSA KOR EMBERÉNEK TAPASZTALATA AZ ÜDVÖSSÉGET MUNKÁLÓ ISTENRŐL (9 óra)	Csoportmunka	5.1 A perzsa kor prófétai irodalmában tükröződő istenélmény	Teszt-dolgozat
Szóelemzés, szövegértelmezés	5.2 A perzsa kor bölcsességi irodalmában megfogalmazódó istentapasztalat	Szóelemzés, szövegértelmezés, reflexió	
Tartalom		Jer 31, 31-34
Prófétai jövendölés	Ez 34, 11-12.23-28
Prófétai jövendölés	Iz 52,13 - 53,12
Prófétai jövendölés	Szóelemzés, szövegértelmezés; életrajzok	Jeremiás, Ezekiel, Második Izajás próféciái		Történeti áttekintés: Kr. e. 538-tól 333-ig (Círusz, Zerubbábel, Jézus (Józsue) főpap, Nehemiás, Ezdrás)
Irodalmi-műfaji áttekintés: fogság utáni prófétai, bölcsességi, bibliai lírai és zsoltárirodalom		Számonkérés a történeti és irodalmi bevezetéséből
Zak 4, 1-4.6a.10b-11.14
Prófétai jövendölés		Péld 8, 22-36
Bölcsességi irodalom; megszemélyesítés	
Téma		Jeremiás szavai az új szövetségről	Ezekiel jövendölése Izrael igazi pásztoráról	A Jahve Szolgájáról szóló negyedik dal Második Izajásnál	Összefoglalás: Jeremiás, Ezekiel, Második Izajás próféciái	Számonkérés		Történeti és műfaji bevezetés a korszakba		Számonkérés
Zakariás látomása a két olajfáról		A megszemélyesített bölcsesség	
Óra			44.		45.		46.		47.		48.			49.			50.			51.	

Módszerek, tevékenységek	Asszociációs előkészítés
Szóelemzés, szövegértelmezés, reflexió
(Sieger Köder Jób c. festménye)	5.3 A Messiásról éneklő zsoltárok 	Szóelemzés, szövegértelmezés, reflexió	Szövegértési készség fejlesztése hiányos szöveg kiegészítésével (páros munka)
Szóelemzés, szövegértelmezés	Egyéni munka (kifejezések szétválogatása)
Szóelemzés, szövegértelmezés, reflexió	Egyéni, páros és közös munka – ismétlőkártyák segítségével	Fogalmazás-dolgozat	6. VALLÁSI TAPASZTALAT A HELLÉN KORBAN (7 óra)	Csoportmunka	Teszt-dolgozat	6.1 Az épületes irodalomban tükröződő istenélmény	Csoportmunka (feladatkártyákkal)
Szóelemzés, szövegértelmezés	
Tartalom	Jób 10, 1-19; 38, 1-13; 42, 1-6
Bölcsességi irodalom		Zsolt 2
Zsoltárirodalom, messiási zsoltár	Zsolt 72
Zsoltárirodalom, messiási zsoltár	Zsolt 110
Zsoltárirodalom, messiási zsoltár	Szóelemzés, szövegértelmezés; műfajok	A perzsa kor bibliai irodalma		Történeti áttekintés: Kr. e. 333-tól 63-ig (Nagy Sándor, Ptolemaioszok, Szeleukidák: IV. Antióchosz Epifánész, Makkabeusok)
Irodalmi-műfaji áttekintés: épületes irodalom, apokaliptikus irodalom, patetikus történetírás	Számonkérés a történeti és irodalmi bevezetéséből
Jónás könyve – tartalmi bevezetés		Jónás könyve
Épületes irodalom	
Téma	Az isteni bölcsesség rendelését elfogadó Jób		Az Úr fölkent Királya és a népek	Imádság a királyért	A királyi Messiás főpapsága	Összefoglalás: a perzsa kor bibliai irodalma	Számonkérés		Történeti és műfaji bevezetés a korszakba	Számonkérés
Isten egyetemes üdvözítő akarata		Isten egyetemes üdvözítő akarata	
Óra		52.			53.		54.		55.		56.		57.			58.		59.			60.	

Módszerek, tevékenységek	6.2 Az apokaliptikus irodalomban jelentkező ígéret	Szövegértési készség fejlesztése hiányos szöveg kiegészítésével (páros munka)
Szóelemzés, szövegértelmezés	6.3 Az üdvözítő Isten a hellén kor bölcsességi irodalmában	Asszociációs előkészítés
Szóelemzés, szövegértelmezés, reflexió	6.4 Az üdvösséget előkészítő Isten a patetikus történetírásban	Asszociációs előkészítés
Szóelemzés, szövegértelmezés, reflexió	Fogalmazás-dolgozat	ÖSSZEFOGLALÁS, ISMÉTLÉS, VIZSGA (6 óra)	Csoportmunka – ‘tabu’ játékkal (feladatkártyák segítségével)	Csoportmunka – ‘tabu’ játékkal (feladatkártyák készítése)	Csoportmunka – feladatkártyák segítségével	Csoportmunka – feladatkártyák segítségével	Csoportmunka – „vizsgáztatás” feladatkártyák segítségével	Csoportmunka – „vizsgáztatás” feladatkártyák segítségével	Aktuális foglalkozások (3 óra); a tanév lezárása (1 óra)	
Tartalom		Dán 7, 1-28
Apokaliptikus irodalom		Sir 24, 1-2.5-17.23-37
Bölcsességi irodalom, megszemélyesítés		2 Makk 7, 1-19.24-29.39-42
Patetikus történetírás	Tartalom, szóelemzés, szövegértelmezés		A hat történeti bevezetés ismétlése	A hat irodalmi bevezetés, az irodalmi műfajok ismétlése	Az őstörténetet és a pátriárkai történeteket feldolgozó szentírási szövegek ismétlése	A deuteronomista és a prófétai (Illés, Ámosz, Ózeás) szövegek ismétlése	Prófétai szövegek ismétlése (Izajás, Jeremiás, Ezekiel, Második Izajás, Zakariás)	A perzsa és hellén kori szövegek ismétlése		
Téma		Az Emberfia Dániel jövendölésében		A megszemélyesített bölcsesség beszéde		A hét testvér vértanúsága	Számonkérés: a hellén kor bibliai irodalma		Ismétlés – a történeti bevezetések	Ismétlés – irodalmi műfajok	Ismétlés – szövegek I.	Ismétlés – szövegek II.	Ismétlés – szövegek III.	Ismétlés – szövegek IV.		
Óra			61.			62.			63.		64.			65.		66.		67.		68.		69.		70.		

Óravázlatok
BEVEZETÉS

AZ ÜDVTÖRTÉNET ÓSZÖVETSÉGI SZAKASZA

	1. óra:	Bevezetés a szentírási ismeretekbe
	2. óra:	Az üdvtörténet fogalma

1. óra:	Bevezetés a szentírási ismeretekbe
a)	Az óra felépítése
Témája:	Bevezetés az év munkájába, a szentírási ismeretekbe.
Célja:	Ismerkedés a Szentírás könyveivel, a kanonizáció folyamatával, a szentírásfordításokkal.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Indirekt bevezetés a bibliaismeretbe
2-3’	Tanórai beszélgetés – a téma bevezetése kérdésekkel:
●	Mi a Szentírás?
●	Mit hallottak korábban róla a tanulók?		
A tanév témájának megadása
2-3’	Páros, majd közös munka: rövid meghatározás a Szentírásról.
1.	A tanulópárokkal kirakatja a Szentírás meghatározását (puzzle).
2.	Közös ellenőrzés: a megoldást felolvastatja egy tanulópárral (a többiek figyelnek), vagy kivetíti.
3.	Rögzítik a kapott meghatározást: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	
Puzzle

Megoldás

Táblakép, füzet	
Táblakép
Bevezetés a szentírási ismeretekbe

Azokat a könyveket, amelyeket a zsidóság, illetve a kereszténység Isten valódi üzenetének tekint, Szentírásnak nevezzük.	

A Szentírás részeinek megismerése
4-5’	Páros, majd közös munka: ószövetségi és újszövetségi könyvek szétválogatása.
1.	A tanulópárokkal szétválogattatja 10-10 ószövetségi, illetve újszövetségi könyv címét.
2.	Közös ellenőrzés: a megoldást felolvastatja egy tanulópárral (a többiek figyelnek), vagy kivetíti.
3.	Összefoglalja a lényeget.
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Cédulák borítékban
Megoldás

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
A Szentírás Ószövetségből és Újszövetségből áll.	

Ismerkedés az Ószövetség könyveivel
5-6’	Páros, majd közös munka: ószövetségi könyvek szereplőinek azonosítása.
1.	A tanulópárokkal 10 ószövetségi személyt kerestet ki a Szentírásból.
2.	Közös ellenőrzés: a megoldást felolvastatja egy tanulópárral (a többiek figyelnek), vagy kivetíti.	

A nevek listája

Megoldás	
Ószövetségi alapismeretek átadása
10-15’	Tanári előadás a legfontosabb ismeretekről.
Ezzel párhuzamosan jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	
Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
	A zsidó nép szent könyveinek gyűjteménye az ószövetségi Biblia.
	A biblia szó a görög ‘biblion’ szóból ered, könyvtekercseket jelent.

	Kialakulása:	–	sok évszázad szóbeli hagyománya
	–	különféle korokban élő szerzők
	Végleges kialakulás:	–	Kr. u. 90-95, jabnei zsinat
–	24 könyv

	Görög nyelvű fordítása: Septuaginta, azaz Hetvenes-fordítás (rövidítve: LXX; Kr. e. 2. sz.)

	A katolikus kánon bővebb, 46 könyvből áll:	–	a 24 könyvet 39 könyvre bontja;
–	további 7 könyvet fogad el kanonikusnak.	

Ismeretek
megszilárdítása
5’	Ismétlő kérdésekkel megszilárdítja az ismereteket, tisztázza a fogalmakat:
●	Mit jelent a biblia szó?
●	Mikorra alakult ki az Ószövetség végleges formája?
●	Milyen hagyományokon alapul az Ószövetség?
●	Mi a Septuaginta?
●	Hány könyvből áll a zsidó Biblia?
●	Hány könyvet tartalmaz a katolikus Biblia?
A tanulók válaszaikhoz használhatnak segédeszközt.	Tk. 5. o.

Táblakép, füzet	
Befejezés
2’	Házi feladat:
Megtanulandó: a Szentírásról elhangzott ismeretek (a füzet jegyzete, tk. 5. o. 3. bek.).
Következő órán felelés szóban.	
Füzet
Tk. 5. o. 3. bek.	
b)	Háttéranyagok
Táblakép (vetíthető formában)
Rövid meghatározás a Szentírásról
Puzzle (cédulák borítékban)
A tanulópároknak megfelelő számban kell előkészíteni.

Megoldás:

Ószövetségi és újszövetségi könyvek szétválogatása
Cédulák borítékban
A tanulópároknak megfelelő számban kell előkészíteni.
Minta a borítékra és a cédulákra:

Megoldás:
Ószövetség	Újszövetség	
	Teremtés könyve		Máté evangéliuma	
	Kivonulás könyve		János evangéliuma	
	Számok könyve		Apostolok cselekedetei	
	Krónikák első könyve		Rómaiakhoz írt levél	
	Zsoltárok könyve		Első levél a korintusiaknak	
	Példabeszédek könyve		Második levél a tesszalonikieknek	
	Jézus, Sirák fiának könyve		Levél a zsidóknak	
	Ezekiel könyve		Jakab levele	
	Abdiás jövendölése		János második levele	
	Jónás könyve		János jelenései (v. Jelenések könyve)	

Ószövetségi könyvek szereplőinek azonosítása
A nevek listája
A tanulópároknak megfelelő számban kell előkészíteni.

Megoldás:
Név	Szentírási hely	
	Éva		Teremtés könyve	
	Mózes		Kivonulás, Leviták, Számok könyve, Második Törvénykönyv	
	Rút		Rút könyve	
	Sámuel		Sámuel 1-2. könyve	
	Dávid		Sámuel 1-2. könyve	
	Salamon		Királyok 1-2. könyve	
	Illés		Királyok 1-2. könyve	
	Jeremiás		Jeremiás könyve	
	Sámson		Bírák könyve	
	Dániel		Dániel jövendölése	

2. óra:	Az üdvtörténet fogalma
a)	Az óra felépítése
Témája:	Az üdvtörténet fogalmának bevezetése.
Célja:	Az üdvtörténetírás alapjainak megismertetése: felismerni a Szentírásban az ember életében megnyilvánuló isteni hívást.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Feleltetés
5’	A tanár egy önként vállalkozó tanulót feleltet.
Kérdések:	●	Mi a Szentírás?
	●	Hány részből áll a Szentírás?
	●	Hogyan alakult ki a zsidó Biblia?
A tanár a felelet végén értékeli a tanuló teljesítményét.		
Az óra témájának megadása	1’	Ismerteti az óra témáját, címét: Az üdvtörténet fogalma.
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	
Táblakép, füzet	
Táblakép
Az üdvtörténet fogalma	

Bevezetés az üdvtörténeti látásmódba – indítás egy bibliai történettel
10’	Tanórai beszélgetés tanári kérdésekkel irányítva:
1.	Megkérdezi, milyen bibliai történeteket ismernek a tanulók.
2.	A történetek közül kiválaszt egyet, elmondatja a tanulóval.
3.	Ha a „Tékozló fiú” példabeszéde szerepelt az elhangzó történetek közt, ennek a tartalmát is elmondatja, szükség esetén kiegészít, pontosít; ha nem szerepelt, ő maga említi meg és mondja el a tartalmát.
4.	Kérdések által elgondolkodtatja a tanulókat a „Tékozló fiú” történetének mondanivalójáról:
●	Kik a történet szereplői?
(apa, fiatalabb és idősebb fiú)
●	Mi tudunk a fiatalabb fiúról?
(kikéri az örökségét, eltékozolja, hazamegy)
●	Mit tudunk az idősebb fiúról?
(otthon marad, mérgelődik a fiatalabb fiúra)
●	Milyen az apa?
(odaadja az örökséget a fiatalabb fiúnak, várja őt vissza, visszafogadja, beszél az idősebb fiúval is)
●	Mely szereplő/k viselkedésében ismerhetünk magunkra?
●	Kit szimbolizálhat az atya?	
Szentírás	
Következtetések levonása, fogalmi bevezetés
5’	1.	Tanórai beszélgetés a „Tékozló fiú” történetéről:
Kérdés: Milyennek ismertük meg Istent és milyennek az embert a bibliai történetben?
(Isten: nagylelkű, megbocsátó
ember: függetlenségre vágyó, zúgolódó, bűnös)		
10-15’	2.	Tanári előadás az üdvtörténetről, az üdvtörténetírásról:
A keresztény tanítás szerint Isten boldogságra, üdvösségre hívta az embert. Az ember ellenáll, de az Isten nem hagyta, nem hagyja magára – üdvtörténet.
Ezzel párhuzamosan jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 5-7. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
	Az üdvtörténet tágabb értelemben:
A teremtő Isten boldogságot, üdvösséget szánt minden embernek. Az ember azonban kezdettől fogva elutasította Isten tervét. Ám Ő segítségére sietett teremtményének, aki az időben, a történelem eseményein keresztül szerezhetett tudomást Isten tervéről és tapasztalhatta meg a Messiás, a Szabadító eljöttét. A történelem tehát tulajdonképpen üdvtörténet.

	Az üdvtörténet szűkebb értelemben: azoknak az eseményeknek láncolata, amelyekben Isten üdvözítő tevékenysége és a Messiás érkezése tudatossá válik az emberek számára.

	Három szakasza van:	–	ószövetségi üdvtörténet;
–	újszövetségi üdvtörténet;
–	az egyház történelme.

	Az üdvösség történetét az üdvtörténetírás mutatja be.
Az üdvtörténetírásra jellemző:	–	érzékelhető eseményeket és összefüggéseket tár fel;
–	jelképeket használ;
–	vallási drámákat alkot, műfajokat alkalmaz.

	Személyes sorsunk is a nagy üdvtörténelem része.	

Ismeretek
megszilárdítása
5’	Ismétlő kérdésekkel megszilárdítja az ismereteket, tisztázza a fogalmakat:
●	Mire hívta meg Isten az embert?
●	Hogyan válaszolt az ember Isten hívására?
●	Miben mutatkozik meg, hogy Isten nem hagyta magára az embert?
●	Mi az üdvtörténet fogalma?
●	Ki a Messiás?
●	Melyek az üdvtörténet szakaszai?
●	Mi jellemzi az üdvtörténetírást?
A tanulók válaszaikhoz használhatnak segédeszközt.	Tk. 5-7. o.

Táblakép, füzet	
Befejezés
2’	Házi feladat:
Megtanulandó: az üdvtörténettel kapcsolatban elhangzott ismeretek (a füzet jegyzete, tk. 5. o. 1-2.4. bek.; 6. o. utolsó bek.).
Következő órán felelés szóban.	
Füzet, tk. 5-7. o.	
b)	Háttéranyagok
Táblakép (vetíthető formában)

1. Az üdvtörténet színtere és főszereplője

	3. óra:	Történeti és műfaji bevezetés az Ábrahámig terjedő korszakba
	4. óra:	Számonkérés a bevezetésekből; a Pentateukhosz legfőbb ismérvei
	5. óra:	A világ teremtése a Bibliában (Ter 1, 1-25.31; 2, 1-4a)
	6. óra:	Az ember teremtése az első teremtés-elbeszélésben (Ter 1, 26-30)
	7. óra:	Az ember létrejötte a második teremtés-elbeszélésben (Ter 2, 4b-25)
	8. óra:	A bűnbeesésről szóló leírás (Ter 3, 1-24)
	9. óra:	Összefoglalás: a teremtés és a bűnbeesés
	10. óra:	Számonkérés: a teremtés és a bűnbeesés
	11. óra:	A Biblia a bűn terjedéséről: Káin és Ábel (Ter 4, 1-16)
	12. óra:	A Biblia a bűn terjedéséről: a vízözön (részletek a Ter 6-9-ből)
	13. óra:	A Biblia a bűn terjedéséről: a bábeli nyelvzavar (Ter 11, 1-9)
	14. óra:	Számonkérés: a bűn terjedéséről szóló elbeszélések
	15. óra:	Az első fogalmazás-típusú dolgozat kiosztása

3. óra:	Történeti és műfaji bevezetés az Ábrahámig terjedő korszakba
a)	Az óra felépítése
Témája:	Az üdvtörténet színtere és főszereplője – történeti és műfaji bevezetés az Ábrahámig terjedő korszakba (a kezdetektől Kr. e. 2000-ig).
Célja:	A világ és az ember keletkezésével foglalkozó legfontosabb elméletek és műfajok (etiológia, mítosz, monda) alapszintű bevezetése. Órai jegyzetelés gyakorlatának kialakítása.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Feleltetés
3’ + 3’	Két tanulót feleltet. Kérdések:
1. felelő:	● Mi az üdvtörténet tágabb és szűkebb értelemben? ● Milyen szakaszai vannak?
2. felelő: 	● Mi jellemzi az üdvtörténetírást?
Megbeszéli a csoporttal az értékelés szempontjait (tárgyi tudás, szabatos megfogalmazás), majd a felelővel együtt értékeli annak teljesítményét.		
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: Történeti és műfaji bevezetés az Ábrahámig terjedő korszakba.
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép
Az üdvtörténet színtere és főszereplője	

A világ kialakulásával kapcsolatos korábbi ismeretek előhívása
2-3’	Tanórai beszélgetés tanári kérdésekkel irányítva:
Megmutat egy szemléltető ábrát, mely a világ kialakulásával foglalkozik: a Föld és az élet fejlődése falikép, atlasz, egyéb (pl. kivetíti vagy a tanulók saját atlaszukat nézik).
Kérdéseket tesz fel a korábbi ismeretekkel kapcsolatban:
●	Mit látnak az ábrán?
●	Mit tudnak a világegyetem, a Föld, az élet kialakulásáról?	
Szemléltető ábra	
A világ és az ember keletkezése a tudományok szerint
10’	Tanári előadás a világ és az ember keletkezésére vonatkozó legfontosabb elméletekről. Cél: megértetni, hogy a bibliai szövegek történeti hátterének megértéséhez a szaktudományok segítségére szorulunk.
Ezzel párhuzamosan jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 9-10. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
a)	Az Ábrahámig terjedő korszak a tudományok fényében

	A Bibliát nem szaktudósok (pl. fizikusok, biológusok vagy történészek) írták.
	A tudomány nem tud megnyugtatóan válaszolni a világ keletkezésére vonatkozó kérdésre.
A legérdekesebb magyarázat a „Nagy Bumm”-elmélet: a világmindenség kb. 20 milliárd évvel ezelőtt, az ősatom robbanásával jött létre; jelenleg is tágulóban van.
Arra a kérdésre, honnan az ősatom, a kezdeti energia vagy miért robbant fel, a tudomány nem tud válaszolni.
	Az ember eredetére vonatkozóan is hiányosak az ismereteink.
A biológiai fejlődéselmélet Darwin nevéhez fűződik.
A tudományok szerint 2-3 milliárd évvel ezelőtt jelent meg az élet a Földön; a mai ember elődje (crô-magnoni) 35 ezer évvel ezelőtt élt.	

Ismeretek
megszilárdítása
3-4’	Ismétlő kérdésekkel megszilárdítja az ismereteket:
●	Milyen tudományágak foglalkoznak a világ és az élet keletkezésével?
●	Tud-e a fizika teljesen biztos választ adni arra a kérdésre, hogyan keletkezett a világ?
●	Mi a neve a leghíresebb elméletnek?
●	Hány évvel ezelőtt lehetett az ősrobbanás?
●	Megmagyarázza-e az ősrobbanás-elmélet a világ eredetét?
●	Kinek a nevéhez fűződik a biológiai fejlődéselméletnek a megfogalmazása?
●	Kizárja-e Darwin, hogy Isten teremtette a világot?
●	Mikor jelenhettek meg az első egysejtű élőlények?
●	Mit tudunk a crô-magnoni emberről?
A tanulók válaszaikhoz használhatnak segédeszközt.	Tk. 9-10. o.

Táblakép, füzet	
A bibliai őstörténetben található műfajok bevezetése
10’	Tanári előadás: az etiológia, a mítosz és a monda jellemzői.
Ezzel párhuzamosan jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 10. o.
Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
b)	Az Ábrahámig terjedő korszak a Bibliában

	A biblia vallási szempontból mutatja be a világ és az ember teremtését.
Azt fogalmazza meg, hogy a világmindenség és benne az ember Istentől ered.
Nem a világ és az ember létrejöttének módját írja le.

	A szent iratok a világ keletkezését és az emberiség hajnalát nem történeti beszámolókként, hanem prófétai visszatekintések és mondák formájában mondják el.

Prófétai visszatekintés (etiológia) – párhuzamba állítva a mítosz jellemzőivel

	a jelen adatait és eseményeit a régmúltba vetített okokkal magyarázza;
	használ mitikus elemeket (de nem mítosz, amely istenekkel, félistenekkel magyarázza a világ megnyilvánulásait);
	különbséget tesz Isten és a világ között (a mítosz nem);
	a történelem egyszeri esemény, van kezdete és vége (a mítosz szerint ciklikus).

Monda

	kisepikai műfaj;
	mitikus és csodás elemek segítségével mutat be egy valós eseményt vagy helyhez, személyhez, jelenséghez kapcsolódó hiedelmet;
	csoportjai: hiedelemmondák, eredetmagyarázó mondák, történeti mondák.	

Ismeretek
megszilárdítása
3-4’	Ismétlő kérdésekkel megszilárdítja az ismereteket, tisztázza a fogalmakat:
●	Milyen szempontból mutatja be a Biblia a világ létrejöttét?
●	Mit tart fontosnak a világ teremtésének elbeszélésekor?
●	Kiderül-e a Bibliából, hogyan jött létre az ember?
●	Milyen irodalmi eljárás az etiológia?
●	Melyik műfaj fejezi ki különleges módon az ember és a világ titokzatos kapcsolatát?
●	Melyik műfaj jellemzője a ciklikus történelemszemlélet?
●	Melyik műfaj szereplői főleg istenek?
●	Ki az etiológia főszereplője?
●	Mi a monda?
A tanulók válaszaikhoz használhatnak segédeszközt.	Tk. 10. o.

Táblakép, füzet	
Befejezés
4’	Házi feladat:
Megtanulandó: az Ábrahámig terjedő korhoz kapcsolódó történeti és műfaji ismeretek (a füzet jegyzete; tk. 9-10. o.).
Átismétlendő: az első két órán tanult ismeretek (a füzet jegyzete, tk. 5-7. o.).
Következő órán számonkérés írásban az első három órán tanultakból (20’, segédeszközt nem lehet használni).
Szorgalmi házi feladat:
Nézzenek utána a tankönyveikben (irodalom, történelem, földrajz stb.), mit találnak a világ, az élet, az ember keletkezésével kapcsolatban.	
Füzet, tk. 9-10. o.

Tk. 5-7. o.	
b)	Háttéranyagok
Táblakép (vetíthető formában)
Szemléltető ábra
A főemlősök, a növények és az állatok fejlődéstörténete (Középiskolai Történelmi Atlasz)

 

4. óra:	Számonkérés a bevezetésekből; a Pentateukhosz legfőbb ismérvei
a)	Az óra felépítése
Témája:	Írásbeli számonkérés a bevezetésekből. A Pentateukhosz legfontosabb jellemzői.
Célja:	Az üdvtörténet, az üdvtörténetírás és az Ábrahámig terjedő korszak történeti és irodalmi ismereteinek számonkérése. Bevezetés a Pentateukhosz legfontosabb ismérveibe.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Számonkérés			
a)	A számonkérés előkészítése
4-5’	Tartalmi bevezetés rövid ismétlő kérdésekkel:
●	Mi a Szentírás?
●	Hány könyvből áll a zsidó Biblia?
●	Mi jellemzi az üdvtörténetírást?
●	Hogyan keletkezhetett a világ a tudományok szerint?
●	Kinek a nevéhez fűződik a biológiai fejlődéselmélet?
●	Melyik bibliai műfaj magyarázza a jelen eseményeit a régmúltba vetített okokkal?
●	A monda milyen fajtáit ismerjük?
A tanulók válaszaikhoz használhatják a tankönyvet, füzetet.	Tk. 5-10. o.

Tk., füzet	
b)	A dolgozat bevezetése
3’	1.	Beosztja a csoportokat (A, B), közben mindent (könyv, füzet…) elrakat.
2.	Elmondja a feladatot:
●	Kérdésekre kell válaszolni – röviden, érthetően.
●	Segédeszközt nem lehet használni.
●	Munkaidő: 20’.
3.	Kiosztja a feladatlapokat.	Dolgozatkérdések
(A/B csoport)
Feladatlapok
(A/B csoport)
Értékelőlapok
(A/B csoport)	
c)	Dolgozatírás
20+1’	1.	A tanulók munkába kezdenek.
A tanár dolgozatírás közben körbejár, figyel, szükség esetén segít értelmezni a feladatot.
2.	Az idő leteltével beszedi a kész dolgozatokat.		
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: A Pentateukhosz legfontosabb jellemzői.
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép
A Pentateukhosz legfontosabb jellemzői	

Bevezetés a Pentateukhoszba
5-10’	1.	Kikeresteti a Szentírásból és felolvastatja egy önként jelentkező tanulóval az Ószövetség első öt könyvének címét.
2.	Tanári előadás: a Pentateukhosz jelentése, Mózes öt könyvének legfontosabb ismérvei.
Ezzel párhuzamosan jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Szentírás

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
	Mózes öt könyve:
Teremtés könyve
Kivonulás könyve
Számok könyve
Leviták könyve
Második törvénykönyv

	A mózesi könyvek görög elnevezése: Pentateukhosz

	Keletkezése:
–	többféle hagyomány (pl. papi, jahvista) összefonódása
–	Kr. e. 9. sz.-tól Kr. e. 6-5. sz.	

Befejezés
2’	Házi feladat:
Megtanulandó: a Pentateukhosz legfőbb ismérvei (a füzet jegyzete, tk. 11. és 14. o.-ról a bevezetők).	
Füzet, tk. 11.14. o.	
b)	Háttéranyagok
Táblakép (vetíthető formában)
Dolgozatkérdések
A csoport
1.	Mi a Szentírás?
2.	Hány könyvből áll a zsidó Biblia?
3.	Mi a Septuaginta?
4.	Mi az üdvtörténet (szűkebb értelemben)?
5.	Hogyan fejlődött a tudományok szerint az ember?
6.	Mi jellemzi az etiológiát?

B csoport
1.	Mi a Szentírás?
2.	Hány könyvből áll a katolikus Ószövetség?
3.	Mikor és hol határozták meg a zsidó kánont?
4.	Mi jellemzi az üdvtörténetírást?
5.	Hogyan jött létre a tudományok szerint a világ?
6.	Mi jellemzi a mítoszokat?

Feladatlapok (A és B csoport)
Feladatlapok a diákoknak: dolgozatkérdések a válaszokhoz szükséges hely kihagyásával.

Értékelőlapok
A csoport

	Kérdés	Összpont-szám	Válasz elemei	Pontozás elemei	
1.	Mi a Szentírás?	3 pont	Azokat a könyveket, amelyeket a 	1 p	
			zsidóság, illetve a kereszténység 	1 p	
			Isten valódi üzenetének tekint, Szentírásnak nevezzük.	1 p	
2.	Hány könyvből áll a zsidó Biblia?	1 pont	24 könyvből.	1 p	
3.	Mi a Septuaginta?	2 pont	Görög nyelvű	1 p	
			bibliafordítás.	1 p	
4.	Mi az üdvtörténet (szűkebb értelemben)?	3 pont	Az üdvtörténet azoknak az eseményeknek láncolata,	1 p	
			amelyekben Isten üdvözítő tevékenysége és a Messiás érkezése	1 p	
			tudatossá válik az emberek számára.	1 p	
5.	Hogyan fejlődött a tudományok szerint az ember?	2 pont	Darwin biológiai fejlődéselmélete	1 p	
			35 ezer évvel ezelőtt: a mai ember elődje (crô-magnoni)	1 p	
6.	Mi jellemzi az etiológiát?	3 pont	Irodalmi eljárás. Prófétai visszatekintés a múltba.	1 p	
			A jelent a régmúltba vetítetett okokkal magyarázza.	1 p	
			Különbséget tesz Isten és a világ között.	1 p	

A dolgozat értékelése:
13-14 pont 5; 10-12 pont 4; 7-9 pont 3; 4-6 pont 2; 1-3 pont 1	

B csoport

	Kérdés	Összpont-szám	Válasz elemei	Pontozás elemei	
1.	Mi a Szentírás?	3 pont	Azokat a könyveket, amelyeket a 	1 p	
			zsidóság, illetve a kereszténység 	1 p	
			Isten valódi üzenetének tekint, Szentírásnak nevezzük.	1 p	
2.	Hány könyvből áll a katolikus Ószövetség?	1 pont	46 könyvből.	1 p	
3.	Mikor, hol határozták meg a zsidó kánont?	2 pont	Jabne	1 p	
			Kr. u. 90-95	1 p	

4.	Mi jellemzi az üdvtörténetírást?	3 pont	Érzékelhető eseményeket és összefüggéseket tár fel.	1 p	
			Jelképeket használ.	1 p	
			Vallási drámákat alkot, műfajokat alkalmaz.	1 p	
5.	Hogyan jött létre a tudományok szerint a világ?	2 pont	„Nagy Bumm”-elmélet	1 p	
			Kb. 20 milliárd éve; táguló világegyetem	1 p	
6.	Mi jellemzi a mítoszokat?	3 pont	Epikus alapú irodalmi műfaj.	1 p	
			Nem tesz különbséget Isten és a világ között.	1 p	
			A történelem ciklikus.	1 p	

A dolgozat értékelése:
13-14 pont 5; 10-12 pont 4; 7-9 pont 3; 4-6 pont 2; 1-3 pont 1	

5. óra:	A világ teremtése a Bibliában (Ter 1, 1-25.31; 2, 1-4a)
a)	Az óra felépítése
Témája:	Az üdvtörténet színtere: a teremtett világ.
Célja:	A világ teremtéséről szóló bibliai részlet (Ter 1, 1-25.31; 2, 1-4a) szóelemzése, szövegértelmezése. Reflektálás a világ ajándék voltára.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Bevezetés a Biblia szimbolikus nyelvébe – asszociációs előkészítés
4-5’	Tanórai beszélgetés tanári kérdésekkel irányítva:
A tanár megmutatja Sieger Köder Teremtés c. alkotását,
asszociációkat hív elő a tanulókból:
●	Mit ábrázol a kép?
(teremtés)
●	Milyen színek vannak rajta?
(kék)
●	Milyen vonalakat, formákat látnak?
(pl. bolygók pályája)
●	Milyen sajátos szimbólumokat találnak a képen?
(alfa)
●	Mire emlékeztetnek/utalnak ezek?
●	Milyen címet adnának a képnek?	
Sieger Köder alkotása	
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: A teremtés-elbeszélés a Bibliában (Ter 1, 1-25.31; 2, 1-4a).
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép
A világ teremtése – a teremtésről szóló leírás a Bibliában
(Ter 1, 1-25.31; 2, 1-4a)	

Prezentálás			
a)	Csöndes találkozás a szöveggel
2’	Kikeresteti a Szentírásból és elolvastatja a tanulókkal magukban a Ter 1, 1-25.31; 2, 1-4a szövegét.	Szentírás	
b)	Hangos felolvasás
2’	Önként jelentkező tanulókkal felolvastatja a szöveget a napok szerint felosztva.	Szentírás	
Feldolgozás			
a)	A szöveg tartalmának felidézése
2’	Elmondatja a szöveg tartalmát: a teremtés történetét napok szerint.
A tanulók a tartalom felidézéséhez használhatják a Szentírást.	

Szentírás	
b)	Szóelemzés
10’	Kiemeli a legfőbb kifejezéseket, elmondja magyarázatukat.
Ezzel párhuzamosan jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 12. o.
Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Szóelemzés

	kezdetben: eredetet jelent; az idő Isten alkotása
	teremtette: (héber: bara) Isten tevékenysége
	Isten (Elohim): többes számú alak – Isten valamennyi isteni tulajdonságot birtokol
	a föld puszta és üres: (héber: tohu wabohu) az alapvetően megformált föld
	Isten szólt: a Teremtő szóval teremt; a tettek hat napra osztása a teremtést az időbe helyezi
	látta Isten, hogy … jó: ami Istentől van, minden jó
	a hetedik napon megnyugodott minden munkától: a hét nap irodalmi keret; a zsidók életrendjét szentesíti; a mindenség jóságára utal	

c)	Értelmezés
8-10’	1.	Kérdések segítségével megfogalmaztatja a szöveg mondanivalóját:
●	Mi lehet a szerző szándéka?
●	Mit akar közölni a Szentírás olvasóival?
2.	Összefoglalja az elhangzottakat.
3.	Egyéni munkában elolvastatja a tankönyv magyarázatát, aláhúzatja a lényeget.
4.	Közösen megbeszélik, melyek a legfontosabb gondolatok.
5.	Rögzítik az értelmezést: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Tk. 12-13. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Értelmezés

A teremtésről szóló ének azt tanítja, a világ Istentől van, tőle függ. Vannak az elbeszélésben mitikus elemek (égitestek, káosz), de ezek nem istenek, hanem teremtmények. Isten világfeletti lény, aki szabadon és minden előzmény nélkül teremti a mindenséget.	

Aktualizálás
2’	Szorgalmi házi feladat:
Készítsenek rajzot a teremtés egy-egy napjáról, vagy írjanak a teremtéshez kapcsolódó imát, illetve keressenek ilyeneket.	Tk. 13. o.	
Kapcsolódás az előző órákhoz		
A szorgalmi hf. megbeszélése
2’	A 3. óra végén feladott szorgalmi hf. (a tankönyvekben a világ, az élet, az ember keletkezésével kapcsolatban található ismeretek) megbeszélése.	Füzet	
A dolgozat kiosztása
3’	Az előző órán írt dolgozat kiosztása:
Értékeli az osztály munkáját, teljesítményét. Kiosztja a dolgozatokat. Megbeszélik az általános problémákat. A személyes kérdéseket az óra utáni szünetben beszélik meg.	Feladatlapok javítva
Értékelőlapok (A/B csoport)	
Befejezés
2’	Házi feladat:
Megtanulandó: Szentírással elemezni a Ter 1, 1-25.31; 2, 1-4a szövegét (a füzet jegyzete, tk. 12-13. o.).
Memoriter: a Ter 1, 1-5 szövege.
Következő órán felelés szóban.	
Füzet, tk. 12-13. o.

Memoriter	
b)	Háttéranyagok
Táblakép (vetíthető formában)

Sieger Köder alkotása: Teremtés (üvegablak)

6. óra:	Az ember teremtése az első teremtés-elbeszélésben (Ter 1, 26-30)
a)	Az óra felépítése
Témája:	Az üdvtörténet főszereplője: az ember. Az ember teremtése az első teremtés-elbeszélésben.
Célja:	Bevezetés a két teremtés-elbeszélésnek az ember teremtésével foglakozó részébe. A
Ter 1, 26-30 szóelemzése és szövegértelmezése. Reflektálás ember voltunk istenképiségére.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Kapcsolódás az előző órához: a szorgalmi hf. megbeszélése	2’	Az előző órán feladott szorgalmi hf. megbeszélése:
felolvastatja az elkészült imákat, a faliújságra kiteszik a rajzokat.	Füzet, faliújság	
Feleltetés
3’	Egy tanulót feleltet. Kérdés: A világ teremtéséről szóló ének (Ter 1, 1-25.31; 2, 1-4a) szövege (1-5 v., memoriter); rövid tartalma, legfontosabb szavainak elemzése és összefoglaló értelmezése a szentírási szöveg segítségével.
A feleletet értékelik a már ismert szempontok (tárgyi tudás, szabatos megfogalmazás) szerint.	Szentírás
(kivéve a memoriterhez)	
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: Az isteni képmás születése az első teremtés-elbeszélésben (Ter 1, 26-30).
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép
Az isteni képmás születése az első teremtés-elbeszélésben
(Ter 1, 26-30)	

Bevezetés			
A tanulók emberképének mint kiindulópontnak a felvázolása
5’	1.	A tanár asszociációkat hív elő: felírja a tábla közepére: ember, a tanulókkal a füzetükbe két szót, kifejezést írat, amely eszükbe jut az emberről (szabad asszociáció).
2.	A tanulók röviden megbeszélik a szomszédjukkal, amit írtak.
3.	A tanár és a tanulók közösen értékelik az asszociációkat; megegyeznek 3-4 kifejezésben, ami felkerül a táblára.	Tábla, füzet	
Táblakép: lehetséges tanulói asszociációk

A Biblia emberképének konfrontációja a tanulók emberképével
5’	1.	Egyéni munka keretében kikeresteti a Szentírásból a
Ter 1, 26-30 és a Ter 2, 4b-25 részletét és kiválasztat öt olyan kifejezést, amely a tanuló szerint fontos a Biblia emberképében (jegyzeteltet a füzetben).
2.	Közösen megbeszélik a választott kifejezéseket; a tanár ez alapján készít egy vázlatot.
Jegyzetel a táblán, jegyzeteltet a füzetben.	Szentírás, füzet

Tábla, füzet	
Táblakép: egy lehetséges asszociációs vázlat az emberről

Feldolgozás 	Ismerkedés az első teremtés-elbeszélés emberképével		
a)	Hangos felolvasás
3’	Felolvastatja a Szentírásból a Ter 1, 26-30 szövegét.	Szentírás	
b)	Szóelemzés
8’	Kiemeli a legfőbb kifejezéseket, elmondja magyarázatukat.
Ezzel párhuzamosan jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 14. o.
Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Szóelemzés

	alkossunk: Isten megfontolt tevékenysége
	embert: (héber adam = ember) az egész emberiség
	képünkre:	–	az egyiptomiaknál csak a fáraó volt Isten képviselője, a Biblia szerint minden ember az
–	nagy az ember méltósága, de nem isten
	uralkodjék: az ember felelős a teremtett világért
	férfinak és nőnek teremtette őket: a két nem méltóságában egyenlő	

c)	Értelmezés
5-7’	Értelmezi a szöveget.
Ezzel párhuzamosan jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 16. o.
Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Értelmezés

A Biblia az ember teremtésének leírásában drámai jelképek segítségével mondja el, hogy az élet és az ember csodája Istentől származik.
Arról, hogy milyen módon jött létre az élet, hogyan történt az emberré válás, nem beszél.	

Aktualizálás
5’	Tanórai beszélgetés – aktualizálás kérdések segítségével:
●	Mit jelent személyes életünkben az, hogy ésszel és szabad akarattal rendelkező lények vagyunk?	Tk. 16. o.	
Befejezés
2’	Házi feladat:
Megtanulandó: Szentírással elemezni a Ter 1, 26-30 szövegét (a füzet jegyzete, tk. 14.16. o.).
Következő órán felelés szóban.
Szorgalmi házi feladat:
Keressenek olyan albumokat/alkotásokat, amelyek az ember kezdetével foglalkoznak (pl. Michelangelo, …).
A 8. órára hozzák el, amit találtak.	
Füzet, tk. 14.16. o.	
b)	Háttéranyagok
Táblakép (vetíthető formában)

7. óra:	Az ember létrejötte a második teremtés-elbeszélésben (Ter 2, 4b-25)
a)	Az óra felépítése
Témája:	Az ember létrejötte a második teremtés-elbeszélésben.
Célja:	Az ember teremtéséről szóló második részlet (Ter 2, 4b-25) szóelemzése és szövegértelmezése. Reflektálás saját bontakozó emberségünkre. A tankönyv szövegének önálló megértése.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Feleltetés
3’	Egy tanulót feleltet. Kérdés: Az ember teremtésérő szóló első bibliai rész (Ter 1, 26-30) rövid tartalma, legfontosabb szavainak elemzése és összefoglaló értelmezése a szentírási szöveg segítségével.
A feleletet értékelik: a már ismert szempontok (tárgyi tudás, szabatos megfogalmazás) mellett új szempont: a szöveg aktualizálása, alkalmazása a mindennapi életgyakorlatra.	Szentírás	
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: Az ember létrejötte a második teremtés-elbeszélésben (Ter 2, 4b-25).
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Az ember létrejötte a második teremtés-elbeszélésben
(Ter 2, 4b-25)	

Kapcsolódás az előző órához: asszociogram
2’	Előveteti az előző órai asszociogramot az emberről. Közösen megnézik, mely fontos kifejezéseket beszéltek már meg, melyeket nem.	Füzet	
Prezentálás			
Ismerkedés a szöveg tartalmával
3’	Önként jelentkező tanulóval felolvastatja a Szentírásból a
Ter 2, 4b-25 szövegét.	Szentírás	
Feldolgozás			
a)	A szöveg tartalmának felidézése
2’	Elmondatja a szöveg tartalmát: a teremtés történetét napok szerint.
A tanulók a tartalom felidézéséhez használhatják a Szentírást.	

Szentírás	
b)	A teremtés-elbeszélés szerkezetének felismerése
3’	1.	Kérdések segítségével meghatároztatja az elbeszélés szerkezetét:
●	Milyen főbb részeket találunk a második teremtés-elbeszélésben?
●	Mely verseknél vannak e részek határai?
2.	Rögzítik a szerkezetet: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Szentírás

Táblakép, füzet	

Táblakép
Szerkezet:
		4b-6	az ég és a föld teremtése
	7	az ember teremtése
	8-17	a kert teremtése	18-20	az állatok teremtése
21-25	az asszony teremtése	

c)	Szóelemzés
8’	Kiemeli a legfőbb kifejezéseket, megbeszélik magyarázatukat.
Ezzel párhuzamosan jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 15-16. o.
Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Szóelemzés

	a föld agyagából: ókori keleti kép, a fazekas munkájára utal
	az élet leheletét: az élet Istentől van
	kertet … fát: mitikus elemek
	parancsolta: az ember nem döntheti el Isten helyett, mi a jó, és mi a rossz
	segítőt: a férfi és a nő egyenrangú társak
	(oldal)borda: mitikus elem, az élet szimbóluma, a két nem egymásra utaltságát jelenti
	feleség: szójáték (héber is=férfi, issah=asszony) – a nő egységet alkot a férfival	

d)	Az értelmezés megkeresése a tankönyvből
10’	1.	Egyéni munkában elolvastatja a tankönyv magyarázatát, aláhúzatja a lényeget.
2.	Közösen megbeszélik, melyek a legfontosabb gondolatok.
3.	Rögzítik az értelmezést: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 16. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Értelmezés

A paradicsomi állapot azt jelképezi, hogy Isten boldog életre, üdvösségre teremtette az embert. A Biblia nem történeti helyzetet ábrázol, nem mond ellent annak, hogy Isten fejlődő világot teremtett.	

Aktualizálás
5’	Tanórai beszélgetés – aktualizálás kérdések segítségével:
●	Mit jelent, hogy az Isten kertbe helyezte az embert?
●	Mit jelent, hogy segítőt, társat ajándékozott neki?	Tk. 16. o.	
Befejezés
3’	Házi feladat:
Megtanulandó: Szentírással elemezni a Ter 2, 4b-25 szövegét (a füzet jegyzete, tk. 15-16. o.).
Következő órán felelés szóban.	
Füzet, tk. 15-16. o.	
b)	Háttéranyagok
Táblakép (vetíthető formában)

8. óra:	A bűnbeesésről szóló leírás (Ter 3, 1-24)
a)	Az óra felépítése
Témája:	Az ember első kudarca és az isteni segítség ígérete: a bűnbeesésről szóló leírás.
Célja:	A bűnbeesésről szóló leírás (Ter 3, 1-24) szóelemzése és szövegértelmezése. A bűnös cselekedet romboló hatásainak felismerése. A szövegértési készség fejlesztése.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Feleltetés
3’	Egy tanulót feleltet. Kérdés: Az ember teremtéséről szóló második részlet (Ter 2, 4b-25) rövid tartalma, legfontosabb szavainak elemzése és összefoglaló értelmezése a szentírási szöveg segítségével.
A feleletet értékelik (tárgyi tudás, szabatos megfogalmazás, aktualizálás).	Szentírás	
Kapcsolódás az előző órákhoz: a szorgalmi hf. megbeszélése
4’	A 6. óra végén feladott szorgalmi hf. megbeszélése:
a műalkotások közül a leghíresebbeket megnézik.
(Ha van köztük olyan, amelyiken a bűnbeesés ábrázolása is látható, ennek segítségével vezeti be az óra témáját.)	Műalkotások a tanulóktól	
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: A bűnbeesés leírása a Bibliában (Ter 3, 1-24).
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép
A bűnbeesés leírása a Bibliában (Ter 3, 1-24)	

Prezentálás			
Ismerkedés a bűnbeesés-elbeszéléssel
3’	Öt önként jelentkező tanulóval felolvastatja a Szentírásból a Ter 3, 1-24 szövegét dramatizálva (narrátor, Úristen, kígyó, ember, asszony).	Szentírás	
Feldolgozás			
a)	Szóelemzés	Hiányos szómagyarázatok kiegészítése (összidő: 20’)		
Páros munka: a hiányzó kifejezések azonosítása
7’	1.	A tanár egyenként kivetíti a tankönyvben található szómagyarázatokat az értelmezett kifejezés nélkül.
A tanulópárok a Szentírás segítségével megkeresik, hogy az egyes magyarázatokhoz melyik kifejezés tartozhat.
Füzetükben jegyzetelik a talált kifejezéseket.	Hiányos szómagyarázatok (vetíthető fólia)
Szentírás, füzet	
Páros munka: ellenőrzés
5’	2.	A tanár újra kivetíti egyenként a magyarázatokat.
A tanulópárok a tankönyv segítségével ellenőrzik, hogy a magyarázatokhoz a megfelelő kifejezéseket találták-e meg.	
Tk. 17-18. o.	
Közös ellenőrzés
5’	3.	A tanár irányításával közösen is ellenőrzik a megoldást.	Megoldás	
Közös munka: a szóelemzések rögzítése	3’	4.	A tanár a legfontosabb kifejezéseket kiemeli és a szentírási szövegnek megfelelő sorrendben rögzíti magyarázatukkal együtt: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 17-18. o.
Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Szóelemzés

	kígyó: az istenellenes hatalmak jelképe; a kísértés szimbóluma; a hangsúly az ember felelősségén van
	vett a gyümölcsből, evett: a bűn lényege nem a gyümölcsevés; az isteni útmutatásnak való ellenszegülés jele
	ellenségeskedést vetek…: állandó harc lesz az ember és a bűnös világ között
	ő széttiporja fejedet: e küzdelem nem reménytelen (proto-evangélium, azaz első örömhír)
	megsokasítom … terhességed kínjait: az életadást beárnyékoló reménytelenségre utal, mely a bűn következménye
	arcod verejtékével…: nem a munka a büntetés, hanem a munka kilátástalansága – ez is a bűn következménye
	visszatérsz a porba: nem a halál a büntetés, a halállal kapcsolatos félelmek a bűn következményei; megszakad az Isten és az ember közti kapcsolat
	bőrköntösöket készített: Isten segítségére siet lázadó teremtményének is; ez burkoltan a megváltás ígérete
	kiküldte őt…: antropomorf (=Istent emberi tulajdonságokkal felruházó) kifejezés, arra utal, hogy az ember utasította vissza Istent
	kerubokat … állított: a kerub Isten jelenlétének szimbóluma	

b)	Értelmezés
8’	1.	Tanórai beszélgetés tanári kérdésekkel irányítva:
●	Mi a bűn a Szentírás szerint? Lehet-e a gyümölcsevést bűnnek nevezni? Szabályszegés-e a bűn?
●	Mi történt a bűnbeesés után? Magára hagyta-e Isten a bűnös embert?
●	Mi jelenthetnek a büntetések? Büntet-e az Isten? Melyik tettünknek milyen következményei lehetnek?
2.	A tanár összegzi és megfogalmazza az elhangzottakat.
3.	Irányításával a tanulók kikeresik és aláhúzzák a tankönyvben a legfontosabb értelmező mondatokat.
4.	Rögzítik az értelmezést: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 18-19. o

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Értelmezés

Az elbeszélés műfaja etiológia. Jelképek segítségével magyarázza, hogy az ember Isten elgondolását kezdetektől visszautasította: ez a bűn. A bűnnek megvannak a maga logikus következményei. Ezeket a következményeket (kilátástalanság, alá-fölérendeltség stb.) Istenbe vetíti vissza. Az isteni büntetésre utaló bibliai megjegyzések tehát antropomorf jellegűek, Isten ugyanis nem büntet, sőt az ellene forduló embert is megsegíti.	

Befejezés
2’	Házi feladat:
Megtanulandó: Szentírással elemezni a Ter 3, 1-24 szövegét (a füzet jegyzete, tk. 17-19. o.).
Következő órán felelés szóban.	
Füzet, tk. 17-19. o.	
b)	Háttéranyagok
Táblakép (vetíthető formában)
Hiányos szómagyarázatok
Írásvetítővel vetíthető fólia a hiányos szöveggel

Megoldás a magyarázatok vetítésének sorrendjében:

	1.	kígyó
	2.	megnyílik a szemetek
	3.	ellenségeskedést vetek…
	4.	észrevették, hogy mezítelenek
	5.	port egyél
	6.	visszatérsz a porba
	7.	ő széttiporja fejedet
	8.	megsokasítom … terhességed kínjait
	9.	arcod verejtékével…
	10.	bőrköntösöket készített
	11.	kiküldte őt…
	12.	kerubokat … állított
	13.	uralkodni fog rajtad	A táblára felkerülő kifejezések a szentírási szövegnek megfelelő sorrendben:

	1.	kígyó
	2.	vett a gyümölcsből, evett
	3.	ellenségeskedést vetek…
	4.	ő széttiporja fejedet
	5.	megsokasítom … terhességed kínjait
	6.	arcod verejtékével…
	7.	visszatérsz a porba
	8.	bőrköntösöket készített
	9.	kiküldte őt…
	10.	kerubokat … állított	

Számítógéppel kivetíthető forma: a hiányos szöveg és a megoldás

9. óra:	Összefoglalás: a teremtés és a bűnbeesés (Ter 1,1 - 2,4a; Ter 2, 4b-25; Ter 3, 1-24)
a)	Az óra felépítése
Témája:	A két teremtés-elbeszéléshez és a bűnbeesés-elbeszéléshez kapcsolódó ismeretek ismétlése, összefoglalása.
Célja:	A teremtésről és a bűnbeesésről szóló szövegek (Ter 1,1 - 2,4a; Ter 2, 4b-25; Ter 3, 1-24) tartalmának, szóelemzésének és szövegértelmezésének átismétlése, az ismeretek megszilárdítása. Felkészülés a számonkérésre.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Feleltetés
3’	Egy tanulót feleltet. Kérdés: A bűnbeesésről szóló szöveg (Ter 3, 1-24) rövid tartalma, legfontosabb szavainak elemzése és összefoglaló értelmezése a szentírási szöveg segítségével.
A feleletet értékelik (tárgyi tudás, szabatos megfogalmazás, aktualizálás).	Szentírás	
Az óra témájának megadása
1’	Megadja az óra témáját: összefoglalás, felkészülés a következő óra dolgozatára.
A dolgozat témája: a teremtés és a bűnbeesés (Ter 1,1 - 2,4a; Ter 2, 4b-25; Ter 3, 1-24); formája: kérdésekre kell írásban válaszolni.		
Ismétlés			
a)	Tartalmi ismétlés
4’	Közös munka – szöveg felismertetése tartalma alapján:
●	Három önként jelentkező tanuló 1-1’ alatt elmondja egy-egy ismétlendő szöveg tartalmát, a cím említése nélkül.
●	A többi tanuló feladata: kitalálni, melyik történetet mondták.		
b)	Szóelemzések ismétlése
7’	Páros munka – kifejezések magyarázatának felidézése:
●	Minden tanuló kap egy üres cédulát, erre mind a három szövegből egy-egy tanult kifejezést ír.
●	A tanulópárok tagjai kicserélik cédulájukat, majd elmondják egymásnak a kapott szavak magyarázatát – egymás tudásának helyességét ellenőrzik.	
Üres cédulák
Szentírás
(Füzet, tk. csak ha kell)	
c)	Értelmezések ismétlése
6’	Egyéni, majd közös munka – az értelmezések felidézése:
●	Minden tanuló szabadon választ egy szöveget a 3 közül, s leírja fejből annak értelmezését a füzetébe.
●	A tanár felolvastat egy-egy értelmezést mindhárom szöveg esetén. Közösen megbeszélik, kiegészítik, pontosítják a hallottakat.	
Füzet üres oldala	
Szabad asszociáció
	(összidő: 16’)	Egyéni, majd közös munka – szabad asszociáció:
A tanár megmutatja Sieger Köder Teremtés c. festményét.	Sieger Köder festménye	
3’ (!)
(Az időre figyelni kell!)	1.	A tanulók jegyzeteljenek a füzetükbe olyan kifejezéseket, amelyeket most tanultak e három bibliai szöveg kapcsán és/vagy e kép alapján eszükbe jut.	Füzet	
4’	2.	Minden tanuló válasszon ki egyet a kifejezések közül, sorban menjenek ki a táblához és írják fel.
A tanár a tanulók közreműködésével jelölje meg az összefüggőket színes krétával.	Tábla	
8-10’	3.	A tanulók mondjanak szabadon gondolatokat a saját választásukról vagy a csoport által kialakított asszociációs képről.	Tábla	
Táblakép: lehetséges tanulói asszociációk

Befejezés
2’	Házi feladat:
Átismétlendő: Szentírással elemezni a három szöveget (tartalom, szóelemzés, szövegértelmezés) a füzet jegyzetei és a tk. 11-19. o. alapján.
Következő órán számonkérés írásban (35’; kérdésekre kell válaszolni; segédeszköz: Szentírás).	
Füzet, tk. 11-19. o.	

b)	Háttéranyagok
Sieger Köder festménye: Teremtés

10. óra:	Számonkérés: a teremtés és a bűnbeesés (Ter 1,1 - 2,4a; Ter 2, 4b-25; Ter 3, 1-24)
a)	Az óra felépítése
Témája:	Írásbeli számonkérés a teremtés-elbeszélésekből és a bűnbeesésről szóló szövegből.
Célja:	A világ és az ember teremtéséről szóló elbeszélések és a bűnbeesés-elbeszélés (Ter 1,1 - 2,4a; Ter 2, 4b-25; Ter 3, 1-24) legfontosabb ismérveiről való számadás. Visszajelzés a tanultak elsajátításának mélységéről.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Számonkérés			
a)	A számonkérés előkészítése
4’	Tartalmi bevezetés rövid ismétlő kérdésekkel:
●	Hány teremtés-elbeszélés van a Bibliában?
●	Mi a szerző célja az első, a világ teremtéséről szóló elbeszéléssel?
●	A bűnbeesésről szóló szentírási szövegnek mi a
műfaja?
●	Mit tart a Szentírás bűnnek?
●	Mit jelentenek a következő kifejezések:
–	kezdetben
–	képünkre
–	az élet lehelete
–	parancs
–	kert/Paradicsom
–	arcod verejtékével
A tanulók válaszaikhoz használhatják a Szentírást, a tankönyvet, füzetet.	Tk. 11-19. o.

Szentírás
Tk., füzet	
b)	A dolgozat bevezetése
4’	1.	Beosztja a csoportokat (A, B, C), közben a Szentírás kivételével mindent (könyv, füzet…) elrakat.
2.	Elmondja a feladatot:
●	3 típusú kérdés van:
–	szóelemzés
–	tartalom
–	értelmezés
●	Mindegyikre röviden és érthetően kell válaszolni.
●	Szentírást lehet használni (mást nem).
●	Munkaidő: 35’.
3.	Kiosztja a feladatlapokat, még egyszer megnézik a feladattípusokat.	

Dolgozatkérdések
(A/B/C csoport)

Feladatlapok
(A/B/C csoport)

Értékelőlapok
(A/B/C csoport)	
c)	Dolgozatírás
35+1’	1.	A tanulók munkába kezdenek.
A tanár dolgozatírás közben körbejár, figyel, szükség esetén segít értelmezni a feladatot.
2.	Az idő leteltével beszedi a kész dolgozatokat.		
Befejezés
1’	Házi feladat: nincs.		
b)	Háttéranyagok
Dolgozatkérdések
A csoport

1.	Magyarázd meg a következő kifejezéseket:
kezdetben; Isten (Elohim); a hetedik napon megnyugodott minden munkától
2.	Röviden írd le a Ter 2, 4b-25 tartalmát!
3.	Ismertesd a bűnbeesés-elbeszélés (Ter 3, 1-24) értelmezését!

B csoport

1.	Magyarázd meg a következő kifejezéseket:
megalkotta az embert a föld anyagából; parancsolta az Úr Isten az embernek; (oldal)borda
2.	Röviden írd le a Ter 3, 1-24 tartalmát!
3.	Ismertesd a teremtésről szóló leírás (Ter 1, 1-2.4a) értelmezését!

C csoport

1.	Magyarázd meg a következő kifejezéseket:
kígyó; visszatérsz a porba; bőrköntösöket készített
2.	Röviden írd le a Ter 1, 1-2.4a tartalmát!
3.	Ismertesd az ember létrejöttéről szóló második elbeszélés (Ter 2, 4a-25) értelmezését!

Feladatlapok (A, B és C csoport)
Feladatlapok a diákoknak: dolgozatkérdések a válaszokhoz szükséges hely kihagyásával.

Értékelőlapok
A csoport

	Kérdés	Összpont-szám	Válasz elemei	Pontozás elemei	
1.	Magyarázd meg a következő kifejezéseket:			
	kezdetben	2 pont	eredetet jelent	1 p	
			az idő létrejötte	1 p	
	Isten (Elohim)	2 pont	többes szám	1 p	
			valamennyi isteni tulajdonság	1 p	
	a hetedik napon megnyugodott minden munkától	2 pont	irodalmi keret, szentesíti a zsidó életrendet	1 p	
			a mindenség jósága	1 p	
2.	Röviden írd le a
Ter 2, 4b-25 tartalmát!	4 pont	az ég és a föld teremtése	1 p	
			az ember teremtése	1 p	
			a kert és az állatok teremtése	1 p	
			az asszony teremtése	1 p	
3.	Ismertesd a bűnbeesés-elbeszélés értelmezését!	3 pont	dramatizált forma, jelképek használata	1 p	
			a bűn: ellentmondás Isten üdvözítő tervének	1 p	
			nem Isten büntet, a bűnöknek vannak logikus következményei	1 p	

A dolgozat értékelése:
12-13 pont 5; 10-11 pont 4; 7-9 pont 3; 4-6 pont 2; 1-3 pont 1	

B csoport

	Kérdés	Összpont-szám	Válasz elemei	Pontozás elemei	
1.	Magyarázd meg a következő kifejezéseket:			
	megalkotta az embert a föld agyagából	2 pont	ókori keleti kép	1 p	
			a fazekas munkáját tartja szem előtt	1 p	
	parancsolta az Úr Isten az embernek	2 pont	jó út – rossz út	1 p	
			az ember maga akar dönteni	1 p	
	(oldal)borda	2 pont	az élet szimbóluma	1 p	
			a két nem egymásra utaltsága	1 p	
2.	Röviden írd le a
Ter 3, 1-24 tartalmát!	4 pont	kísértés	1 p	
			bűnbeesés	1 p	
			számonkérés	1 p	
			büntetések	1 p	
3.	Ismertesd a teremtésről szóló leírás (Ter 1,1 -2,4a) értelmezését!	3 pont	korabeli világkép, mitikus elemek	1 p	
			vallási mondanivaló: a világ Istentől van	1 p	
			Isten szabadon és előzmény nélkül teremt	1 p	

A dolgozat értékelése:
12-13 pont 5; 10-11 pont 4; 7-9 pont 3; 4-6 pont 2; 1-3 pont 1	

C csoport

	Kérdés	Összpont-szám	Válasz elemei	Pontozás elemei	
1.	Magyarázd meg a következő kifejezéseket:			
	kígyó	2 pont	mitikus elem: istenellenes erők	1 p	
			csak kísértés – az ember felelőssége	1 p	
	visszatérsz a porba	2 pont	nem a halál a büntetés, hanem a félelem	1 p	
			megszakad az Isten és az ember közti kapcsolat	1 p	
	bőrköntösöket készített	2 pont	Isten segíti lázadó teremtményét	1 p	
			burkoltan a megváltás ígérete	1 p	
2.	Röviden írd le a
Ter 1, 1-2.4a tartalmát!	4 pont	világosság-sötétség	1 p	
			2-6. nap eseményei	2 p	
			a 7. nap	1 p	
3.	Ismertesd az ember létrejöttéről szóló második elbeszélés (Ter 2, 4a-25) értelmezését!	3 pont	hitvallás: az élet csodája Istentől származik	1 p	
			paradicsomi állapot: Isten üdvösségre szánta az embert	1 p	
			nincs ellentmondásban a fejlődő világgal	1 p	

A dolgozat értékelése:
12-13 pont 5; 10-11 pont 4; 7-9 pont 3; 4-6 pont 2; 1-3 pont 1	

11. óra:	A Biblia a bűn terjedéséről: Káin és Ábel (Ter 4, 1-16)
a)	Az óra felépítése
Témája:	A bűn terjedése és Isten irgalmának megnyilvánulása – Káin és Ábel.
Célja:	A Káin és Ábel (Ter 4, 1-16) történetéről szóló szöveg szóelemzése és szövegértelmezése. Reflektálás a bűn következményeire az emberi kapcsolatok világában.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Kapcsolódás az előző órához: a dolgozat kiosztása, értékelése
5-6’	Az előző órán írt dolgozat kiosztása:
Értékeli az osztály munkáját, teljesítményét. Kiosztja a dolgozatokat. Megbeszélik az általános problémákat. A személyes kérdéseket az óra utáni szünetben beszélik meg.	Feladatlapok javítva
Értékelőlapok (A/B/C csoport)	
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: A Biblia a bűn terjedéséről – Káin és Ábel (Ter 4, 1-16).
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép
A Biblia a bűn terjedéséről – Káin és Ábel
(Ter 4, 1-16)	

Prezentálás			
a)	Csöndes találkozás a szöveggel
2’	Kikeresteti a Szentírásból és elolvastatja a tanulókkal magukban a Ter 4, 1-16 szövegét.	Szentírás	
b)	Hangos felolvasás
2’	Önként jelentkező tanulókkal felolvastatja a szöveget dramatizálva (narrátor, Úr, Káin).	Szentírás	
Feldolgozás			
a)	A szöveg tartalmának felidézése
2’	Elmondatja a szöveg tartalmát.
A tanulók a tartalom felidézéséhez használhatják a Szentírást.	
Szentírás	
b)	Szóelemzés
10-12’	Kiemeli a legfőbb kifejezéseket, elmondja magyarázatukat.
Ezzel párhuzamosan jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 20-21. o.
Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Szóelemzés

	megismerte: nem csupán elméleti ismeretszerzés – az egész embert igénybe vevő tapasztalat
	Káin: a héber szó jelentése: ‘kapni’
	Ábel: beszélő név; a héber szó jelentése: ‘lélegzet, semmiség’
	rátekintett … nem tekintett: az idősebb testvérben emiatt feltámad az irigység
	lehorgasztotta a fejét: a lelkiismeret szava, Káin nincs kiszolgáltatva a bűn hatalmának
	rátámadt…: tudatosan ölte meg testvérét
	őrzője…?: Káin nem tartja felelősnek magát Ábel sorsáért
	… hozzám kiált: Isten az élet ura és védnöke
	jelt is tett: az isteni védelem jele
	Édentől keletre: az Istentől távol való életet jelenti	

c)	Értelmezés
6-8’	1.	Kérdések segítségével megfogalmaztatja a szöveg mondanivalóját:
●	Mi a különbség a két testvér magatartása között?
●	Indokolja-e a Szentírás, hogy Ábel áldozatát miért fogadta el Isten, és Káinét miért nem?
●	Mi lehet a szerző szándéka?
●	Mit akar közölni a Szentírás olvasóival?
2.	Összefoglalja az elhangzottakat.
3.	Egyéni munkában elolvastatja a tankönyv magyarázatát, aláhúzatja a lényeget.
4.	Közösen megbeszélik, melyek a legfontosabb gondolatok.
5.	Rögzítik az értelmezést: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 23. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Értelmezés

Az elbeszélés az életellenes bűnök területén mutatja be a bűn terjedését. A szerző azt a tapasztalatot fogalmazza meg, hogy az irigység és a gyilkosság az ember bűnös akarataként kezdettől jelen van a történelemben. Ugyanakkor azt is hangsúlyozza, hogy Isten a bűnösnek nem a halálát akarja, hanem azt, hogy megtérjen és éljen („jelt is tett Káinra”).	

Aktualizálás
5-6’	Tanórai beszélgetés – aktualizálás kérdések segítségével:
●	A mi életünkben milyen hatások fenyegetik a teljes élet kibontakozását?	Tk. 24. o.	
Befejezés
2’	Házi feladat:
Megtanulandó: Szentírással elemezni a Ter 4, 1-16 szövegét (a füzet jegyzete, tk. 20-21.23-24. o.).
Következő órán felelés szóban.	
Füzet
Tk. 20-21.23-24. o.	
b)	Háttéranyagok
Táblakép (vetíthető formában)

12. óra:	A Biblia a bűn terjedéséről: a vízözön (részletek a Ter 6-9-ből)
a)	Az óra felépítése
Témája:	A bűn terjedése és Isten irgalmának megnyilvánulása – a vízözön.
Célja:	A vízözön-elbeszélés (Ter 6, 1-2.12-21; 7, 1.11.17-19; 8, 1-4; 9, 8-13) szóelemzése, szövegértelmezése. Reflektálás az emberi közösségek bűnös voltára.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Feleltetés
3’	Egy tanulót feleltet. Kérdés: Káin és Ábel történetének
(Ter 4, 1-16) rövid tartalma, legfontosabb szavainak elemzése és összefoglaló értelmezése a szentírási szöveg segítségével.
A feleletet értékelik (tárgyi tudás, szabatos megfogalmazás, aktualizálás).	Szentírás	
Bevezetés a szövegértelmezésbe
3’	A tanár – egyéni munka keretében – vízzel kapcsolatos szólásokat gyűjtet, leíratja a tanulókkal a füzetükbe.	Füzet	
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: A Biblia a bűn terjedéséről – a vízözön-elbeszélés (részletek a Ter 6-9-ből).
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép
A Biblia a bűn terjedéséről – a vízözön (részletek a Ter 6-9-ből)	

Prezentálás			
Csöndes találkozás a szöveggel	2’	Kikeresteti a tankönyvből és elolvastatja a tanulókkal magukban a Ter 6-9 részleteinek szövegét.	Tk. 21. o.	
Feldolgozás			
a)	A szöveg tartalmának felidézése
2’	Elmondatja a szöveg tartalmát.
A tanulók a tartalom felidézéséhez használhatják a tankönyvi szöveget.	
Tk. 21. o.	
b)	Szóelemzés
10’	Kiemeli a legfőbb kifejezéseket, elmondja magyarázatukat.
Ezzel párhuzamosan jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 22. o.
Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Szóelemzés

	megtelt a föld gonoszsággal: a bűn fertőzte világra utal
	elpusztítom őket: antropomorfizmus: a bűn logikus következményének megfogalmazása
	bárka, két-két állat: a teremetéskor az állatok is részesültek Isten áldásában, hasonlóan most, megmenekülésükkor is
	téged találtalak igaznak: az ‘igaz’ az isteni útmutatásokhoz hűséges ember
	vízözön: mitikus elem (pl. Gilgames eposz) a bűn pusztító hatásának bemutatására
	szövetséget kötök: Isten egyoldalú kegyelmi adományára utal
	szivárvány: mitikus elem, a remény jele	

c)	Értelmezés
8-10’	1.	Visszatér a bevezetésben gyűjtött szólásokhoz: kettőt-hármat felolvastat és értelmeztet a tanulókkal.
2.	Kérdések segítségével megfogalmaztatja a szöveg mondanivalóját:
●	Mit fejez ki a vízözön, illetve a bárka szimbóluma?
●	Mi lehet a szerző szándéka?
●	Mit akar közölni a Szentírás olvasóival?
3.	Összefoglalja az elhangzottakat.
4.	Egyéni munkában elolvastatja a tankönyv magyarázatát, aláhúzatja a lényeget.
5.	Közösen megbeszélik, melyek a legfontosabb gondolatok.
6.	Rögzítik az értelmezést: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Füzet

Tk. 23-24. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Értelmezés

A szerző mitikus anyag felhasználásával azt tanítja, hogy ha az ember letér Isten útjáról, reménytelen helyzetbe kerül („összecsapnak feje felett a hullámok”). Ám ha hűséges marad Istenhez, Noéhoz hasonlóan megmenekül.	

Aktualizálás
5’	Tanórai beszélgetés – aktualizálás kérdések segítségével:
●	A mi életünkben milyen közösségi hatások fenyegetik a teljes élet kibontakozását?	Tk. 24. o.	
Befejezés
4’	Házi feladat:
Megtanulandó: a szentírási szöveg tankönyvi szemelvényeivel elemezni a Ter 6-9 részleteinek szövegét (a füzet jegyzete, tk. 21-24. o.).
Következő órán felelés szóban.
Szorgalmi házi feladat:
Készítsenek „műalkotásokat” a vízözönről (pl. írjanak levelet a bárkából valamelyik szereplő nevében, készítsenek az elbeszélést feldolgozó rajzot stb.).	
Füzet, tk. 21-24. o.	
b)	Háttéranyagok
Táblakép (vetíthető formában)

13. óra:	A Biblia a bűn terjedéséről: a bábeli nyelvzavar (Ter 11, 1-9)
a)	Az óra felépítése
Témája:	A bűn terjedése és Isten irgalmának megnyilvánulása – a bábeli nyelvzavar.
Célja:	A bábeli nyelvzavarról szóló elbeszélés (Ter 11, 1-9) szóelemzése, szövegértelmezése. Reflektálás az emberi közösséget veszélyeztető, romboló bűnökre. Számonkérés előkészítése.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Feleltetés
3’	Egy tanulót feleltet. Kérdés: A vízözönről szóló leírás
(a Ter 6-9 részletei) rövid tartalma, legfontosabb szavainak elemzése és összefoglaló értelmezése a szentírási szöveg tankönyvi szemelvényeinek segítségével.
A feleletet értékelik (tárgyi tudás, szabatos megfogalmazás, aktualizálás).	A szentírási szöveg másolata a tankönyvből	
Kapcsolódás az előző órához: a szorgalmi hf. megbeszélése
4’	Az előző óra végén feladott szorgalmi hf. megbeszélése:
felolvastatja az elkészült leveleket, megnézik a rajzokat, egyéb „műalkotásokat”. A munkák közül azokat, amelyeket lehet, kiteszik a faliújságra.	Füzet, faliújság	
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: A Biblia a bűn terjedéséről – a bábeli nyelvzavar (Ter 11, 1-9).
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép
A Biblia a bűn terjedéséről – a bábeli nyelvzavar
(Ter 11, 1-9)	

Prezentálás			
a)	Csöndes találkozás a szöveggel
2’	Kikeresteti a Szentírásból és elolvastatja a tanulókkal magukban a Ter 11, 1-9 szövegét.	Szentírás	
b)	Hangos felolvasás
2’	Önként jelentkező tanulókkal felolvastatja a szöveget dramatizálva (narrátor, Úr, 1. ember, 2. ember).	Szentírás	
Feldolgozás			
a)	A szöveg tartalmának felidézése
2’	Elmondatja a szöveg tartalmát.
A tanulók a tartalom felidézéséhez használhatják a Szentírást.	
Szentírás	
b)	Szóelemzés
10’	Kiemeli a legfőbb kifejezéseket, elmondja magyarázatukat.
Ezzel párhuzamosan jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 23. o.
Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Szóelemzés

	egy ajkú: nem a beszélt nyelvek azonosságára, hanem az egyetértésre utal
	Sineár földje: Babilónia neve
	torony: az emberiség nagyravágyásának szimbóluma (ihletője a sumér-babilóniai zikkurat)
	az Úr … leszállt: antropomorfizmus: az Isten mindig elérhetetlen magasságban marad az ember számára
	zavarjuk ott össze a nyelvüket: nem isteni beavatkozást jelent, hanem az emberi nagyravágyás elkerülhetetlen eredményére, a közösség felbomlására utal	

c)	Az értelmezés előkészítése	2’	1.	Megmutat három képet, és megkérdezi, milyen kapcsolat lehet a képek és a bibliai szöveg mondanivalója között.	Képek az értelmezéshez	
d)	Értelmezés
5-6’	2.	Kérdések segítségével megfogalmaztatja a szöveg mondanivalóját:
●	Mit fejez ki a torony és a nyelvek összezavarásának szimbóluma?
●	Mi lehet a szerző szándéka?
●	Mit akar közölni a Szentírás olvasóival?
3.	Összefoglalja az elhangzottakat.
4.	Egyéni munkában elolvastatja a tankönyv magyarázatát, aláhúzatja a lényeget.
5.	Közösen megbeszélik, melyek a legfontosabb gondolatok.
6.	Rögzítik az értelmezést: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 24. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Értelmezés

Az elbeszélés műfaja monda. Nem a nyelvek eredetéről szól; azt a vallási tanítást közli, hogy ha az emberek bűnös módon – Isten nélkül – törekszenek uralomra, annak zűrzavar, széthúzás lesz a vége.	

Aktualizálás
5’	Tanórai beszélgetés – aktualizálás kérdések segítségével:
●	A mi életünkben milyen bűnök nehezítik a közösségi élet kibontakozását?	Tk. 24. o.	
Befejezés
5’	Házi feladat:
Megtanulandó: Szentírással elemezni a Ter 11, 1-9 szövegét (a füzet jegyzete, tk. 22-24. o.).
Átismétlendő: a Ter 4, 1-16; Ter 6-9; Ter 11, 1-9 szövegekkel kapcsolatban tanult ismeretek – tartalom, szóelemzés, szövegértelmezés (a füzet jegyzete, tk. 20-24. o.).
Következő órán írásbeli számonkérés.
Röviden összefoglalja a tudnivalókat (35’; fogalmazás típusú dolgozat, ennek lényege, részei, értékelése; segédeszköz: Szentírás – a Ter 6-9-ből tanult részletek elemzéséhez is!).	
Füzet, tk. 22-24. o.

Tk. 20-24. o.	
b)	Háttéranyagok
A szentírási szöveg másolata a tankönyvből
A vízözönről szóló szöveg (Ter 6-9 részletei) tankönyvi szemelvényeinek másolata a feleltetéshez.
Táblakép (vetíthető formában)
Választható képek az értelmezéshez

Nabonidus (babilónia királya, Kr. e. 556-539) zikkuratjának rekonstrukciós rajza	
id. Pieter Bruegel Bábel tornya c. festménye
(flamand festő, c. 1525-69)	

Úr toronytemplomában az első szintre vezető lépcső (vö. a tankönyvi zikkurat-rajzzal)	
Bábel tornyának építése
(Egerton Genesis Picture Book, England; 1360k)	

Balettjelenet (máltai balettcsoport)	
A United Nations University épülete Tokióban	

14. óra:	Számonkérés: a bűn terjedéséről szóló elbeszélések (Ter 4, 1-16, Ter 6-9; Ter 11, 1-9)
a)	Az óra felépítése
Témája:	Írásbeli számonkérés a bűn terjedéséről szóló elbeszélésekből.
Célja:	A bűn terjedéséről szóló elbeszélések (Ter 4, 1-16, Ter 6, 1-2.12-21; 7, 1.11.17-19; 8, 1-4; 9, 8-13; Ter 11, 1-9) legfontosabb ismérveiről való számadás. Visszajelzés a tanultak elsajátításának mélységéről. Az első fogalmazás-típusú dolgozat megírása.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Számonkérés			
a)	A számonkérés előkészítése
5’	1.	Tartalmi bevezetés rövid ismétlő kérdésekkel:
●	Mit szimbolizál a vízözön képe?
●	Büntet-e az Isten?
●	Idézzenek fel antropomorf kifejezéseket
(Isten leszáll, szétszór, számon kér…)
A tanulók válaszaikhoz használhatják a Szentírást, a tankönyvet, füzetet.
2.	Formai bevezetés a fogalmazás típusú dolgozat formai és tartalmi elemeinek felidézését segítő kérdésekkel:
●	Milyen részekből áll egy fogalmazás?
(bevezetés, kifejtés, befejezés)
●	Hogyan különülnek el egymástól a részek?
(bekezdések)
●	Mi írunk a bevezetésben?
(a szöveg tartalma 2-3 mondatban)
●	Mi fogalmazunk meg a kifejtésben?
(szóelemzések, szövegértelmezés)
●	Mi található a befejezésben?
(személyes állásfoglalás, aktualizálás)	Tk. 20-24. o.

Szentírás,
Tk., füzet	
b)	A dolgozat bevezetése
3’	1.	A tanár lapokat oszt a fogalmazáshoz, közben a Szentírás kivételével mindent (könyv, füzet…) elrakat.
2.	Elmondja a feladatot:
●	Mivel ez az első fogalmazás típusú dolgozat, mindenki maga választhatja ki, hogy a 3 szöveg közül melyiket dolgozza ki.
●	Szentírást lehet használni (mást nem).
●	Munkaidő: 35’.
●	Elmondja és a táblára is felírja a választható címeket.	Lapok a fogalmazáshoz

Javítási-értékelési szempontrendszer
(a javításhoz)

Táblakép	
Táblakép
Választható címek:
1.	A Biblia a bűn terjedéséről – Káin és Ábel (Ter 4, 1-16)
2.	A Biblia a bűn terjedéséről – a vízözön (Ter 6-9 részletei)
3.	A Biblia a bűn terjedéséről – a bábeli nyelvzavar (Ter 11, 1-9)	

c)	Dolgozatírás
35+1’	1.	A tanulók munkába kezdenek.
A tanár dolgozatírás közben körbejár, figyel, szükség esetén segít értelmezni a feladatot.
2.	Az idő leteltével beszedi a kész dolgozatokat.	Szentírás	
Befejezés
1’	Házi feladat: nincs.		
b)	Háttéranyagok
Lapok a fogalmazáshoz
Javítási-értékelési szempontrendszer
Ld. Kézikönyv, 15. óra.

15. óra:	Az első fogalmazás-típusú dolgozat kiosztása
a)	Az óra felépítése
Témája:	Az első fogalmazás-típusú dolgozat kiosztása.
Célja:	A dolgozat értékelése, visszajelzés az elsajátított ismeretek mélységéről, a fogalmazási készségről; bátorítás a továbbhaladásra. „Feszültségoldó” játék/humoros történetek olvasása.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Kapcsolódás az előző órához: a dolgozat kiosztása, értékelése
20’	Tanórai beszélgetés:
1.	A tanár felolvastatja a legjobban sikerült fogalmazást mindhárom bibliai rész elemzéséből.
Megbeszélik, miért sikerültek jól (pl. világos szerkesztés, ép mondatok, precíz tanulás).
2.	Elmondja, felírja a táblára a javítási-értékelési szempontrendszert. A tanulókkal is leíratja füzetükbe egy kiemelt helyre (pl. a legutolsó oldalra).
3.	Értékeli az osztály munkáját, teljesítményét (az egész osztály előtt nem hangzik el, kinek hányas lett a dolgozata!).
Kiosztja a dolgozatokat. Ha szükséges, megegyeznek egy javító dolgozat írásának időpontjában. A személyes kérdéseket az óra utáni szünetben beszélik meg.	
A legjobb dolgozatok témánként

Javítási-értékelési szempontrendszer
Táblakép, füzet

Dolgozatok javítva	
Táblakép
Fogalmazás értékelése hittanból

Javítási-értékelési szempontrendszer	

Formai elemek	
Tartalmi elemek	

Bevezetés	
Látható bekezdések	
1 pont	
Tartalom:
Lényegre törő, pontos.
Teljes mondatokban fogalmaz. 	
2 pont	

Kifejtés	
Látható bekezdések	
1 pont	
Szóelemzés:
Legalább 4 fontos kifejezés érthető magyarázata.	
4 pont	

	
	
Szöveg értelmezése:
Legalább 2 elkülönülő gondolatot ír.
Teljes mondatokban fogalmaz.	
4 pont	

Befejezés	
Látható bekezdések	
1 pont	
Aktualizálás:
Legalább 2 teljes mondatot ír.
Hivatkozik a keresztény életgyakorlatra.	
4 pont	

Értékelés: 	
15-17 pont 5; 12-14 pont 4; 9-11 pont 3; 5-8 pont 2; 1-4 pont 1	

	

Játék vagy olvasás
20’	„Feszültségoldó” játék vagy humoros történetek olvasása:
●	Felolvas vagy felolvastat pl. Marcello D’Orta könyveinek egyikéből vagy más könyvből a témához illő részeket.
vagy:
●	Előkészít néhány bibliai játékot, ezek közül választanak a tanulók.	
Szemelvények

Bibliai játékok	
Befejezés
2’	Házi feladat:
Általában nincs.
Aki javító dolgozatot ír, ismételje át/tanulja meg pontosabban a tananyagot.		
b)	Háttéranyagok
Táblakép (a javítási-értékelési szempontrendszer vetíthető formában)
Szemelvények
Szemelvények Marcello D’Orta Isten ingyér teremtett bennünket c. könyvéből
Miért teremtett bennünket Isten?
Meséld el a világ teremtését – 1, 2, 3, 4
Mesélj el egy olyan bibliai történetet, amely különösen megragadott
Meséld el Noé történetét
Kicsoda Isten? És az ördög? – 1, 2, 3
Milyennek képzeled a paradicsomot és a poklot?
Milyennek képzeled el a poklot és a purgatóriumot?

Ajánlott könyvek:
Marcello D’Orta:	Én, reméljük, megúszom (Nápolyi elemisták dolgozatai) Európa Könyvkiadó, Budapest, 1991
Marcello D’Orta:	Isten ingyér teremtett bennünket (Az arzanói gyerekek evangéliuma) Európa Könyvkiadó, Budapest, 1993
D. Heller, E. Heller:	Gyermekgondolatok Istenről, a Mennyországról és az angyalokról, Szukits Könyvkiadó, Szeged, 1997
Dr. David Heller:	Kedves Isten! Gyermeklevelek Istenhez, Szukits Könyvkiadó, Szeged, 1998
Bibliai játékok
Ajánlott játékok:
Bibliai Kérdezz! Felelek I-III.
Felelj, ha tudsz! I-II.
Mondd ki! I-II.
Ismered-e a Bibliát? I-II.
Bibliai kvíz I-V. (kártyák)
Kiadja: Titus Hitéleti Alapítvány

2. Istenélmények Ábrahámtól Mózesig

	16. óra:	Bevezetés az Ábrahámtól Mózesig terjedő korszakba
	17. óra:	Számonkérés a pátriárkai kor bevezetéséből; Ábrahám meghívása
(Ter 12, 1-5)
	18. óra:	Ábrahám, Izsák, Jákob és József történetei
	19. óra:	Ábrahám istenképének fejlődése (Ter 18, 20-33)
	20. óra:	Ábrahám hite (Ter 22, 1-18)
	21. óra:	Összefoglalás: az Ábrahámról szóló szövegek
	22. óra:	Számonkérés az Ábrahámról szóló mondákból
	23. óra:	Mózes meghívása és a kivonulás előkészítése (Kiv 3, 1-14.18-20)
	24. óra:	A zsidó húsvét (Kiv 12, 1-14)
	25. óra:	A tízparancsolat (részletek a Kiv 19-24-ből)
	26. óra:	A szövetségkötés (részletek a Kiv 24-29-ből)

16. óra:	Bevezetés az Ábrahámtól Mózesig terjedő korszakba
a)	Az óra felépítése
Témája:	Istenélmények Ábrahámtól Mózesig – történeti és irodalmi bevezetés.
Célja:	Az Ábrahámtól Mózesig terjedő korszak (Kr. e. 2000-től 1200-ig) történeti hátterének és a legfontosabb műfajok (monda, teofánia, novella, legenda, kultikus elbeszélés, törvénygyűjtemény) jellemzőinek megismerése. Csoportmunka kialakítása.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Bevezetés
2’	Tanórai beszélgetés – a téma bevezetése kérdésekkel:
●	Ábrahám, Mózes: mi jut a tanulók eszébe e nevekről?
●	Mit hallottak korábban róluk, vannak-e ismereteik?		
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: Istenélmények Ábrahámtól Mózesig – történeti és irodalmi bevezetés.
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép
Istenélmények Ábrahámtól Mózesig – történeti és irodalmi bevezetés	

Bevezetés a csoportmunkába		
a)	Csoportok kialakítása
2’	3-4 fős csoportokra osztja az osztályt.
Csoportfelosztás: pl. kártyákkal (az azonos számot húzók alkotnak egy csoportot), kiszámolással v. ülésrend szerint.
A tanulók kialakítják a csoportokat.	
Ültetőkártyák	
b)	A feladat megadása
3’	1.	Ismerteti a csoportmunka menetét:
●	csoportokban dolgoznak, minden csoport kap egy feladatot;
●	a felkészülési idő 5 perc; a feladat megoldásához a tankönyvet (25-27. o.) használhatják, jegyzetelniük kell;
●	a csoportnak „szónokot” kell választania, aki a felkészülési idő leteltével beszámol az elvégzett feladatról.
2.	Kiadja a feladatokat:
Minden csoport megkapja a sorszámának megfelelő feladatkártyát, amelyen a csoport pontos feladata áll.	

Tk. 25-27. o.

Feladatkártyák
Füzet	
A feladat elvégzése csoportokban
5’	●	A csoportok munkához látnak.
●	A tanár körbejár, segít, ha kell. Bátorít, munkára ösztönöz.
●	Az 5’ letelte előtt jelzi, mennyi idő van még a feladatra.		
Ismeretek prezentálása, jegyzetelés
10-12’	1.	A feladatkártyák sorszáma szerinti rendben a csoportok szónokai a táblához mennek, és ismertetik vázlatukat. Ha egy feladatot több csoport is kapott, képviselőik együtt mennek ki, kiegészítik, pontosítják egymás vázlatát.
2.	A tanár a beszámolók közben jegyzeteli a táblán a fontos adatokat (egyúttal szűri is az elhangzottakat).
3.	A tanulókat is jegyzetelésre szólítja fel.	

Tábla

Füzet	
Táblakép (folytatás)
a)	A Mózesig terjedő korszak a történettudományokban

	A zsidó nép története a Kr. e. 2. évezredben, Mezopotámiában kezdődött.
–	A szemiták félnomád népcsoportok; Palesztina és Egyiptom irányába vándorolnak.
–	Két vándorlási hullámban érkeznek Egyiptomba.

	Az egyiptomi tartózkodás alatt:
–	gazdasági gyarapodás, majd rabszolgasor.
–	Természeti katasztrófák segítik elmenekülésüket.
–	Régészeti leletek alapján a kivonulás a Kr. e. 13. sz.-ban, II. Ramszesz idején történt.

b)	A Mózesig terjedő korszak a Bibliában (irodalmi műfajok)

Monda
	történelmi valósághoz kapcsolódik
	csodás elemeket tartalmaz
	egy-egy személy sorsába sűríti a nép tapasztalatait (tipizál)

Teofánia
	istenélmény vagy vallási tapasztalat megfogalmazása képnyelven
	az istenség jelenlétéről ad hírt
	jellemzője: természeti jelenségek (felhő, tűzoszlop…)
	gyakran antropomorf módon beszél

Novella
	rövid terjedelmű
	kevés szereplő, nagy hatásfok
	vallási indíttatású

Legenda
	vallási tárgyú
	gyakori formája az eredetlegenda

Törvénygyűjtemény
	ősi jogi, erkölcsi és rituális szabályok
	sajátos formája a szövetség-okmány (pl. a tízparancsolat)

Kultikus elbeszélés
	istentiszteletekre szánt
	célja: Isten dicsőítése
	csodás elemek, melyek Isten gondviselő, irányító jelenlétére utalnak	

Ismeretek
megszilárdítása
10-12’	Ismétlő kérdésekkel megszilárdítja az ismereteket, tisztázza a fogalmakat:
●	Hová vándoroltak a zsidók a Kr. e. 19. században?
●	Melyik fáraó idején szabadultak ki Egyiptomból?
●	Melyik műfajra jellemző, hogy egy személy életébe sűríti a nép tapasztalatait?
●	Melyek a teofánia műfaj legjellemzőbb vonásai?
●	A csodás jelek mely irodalmi műfajban jelzik Isten jelenlétét?
A tanulók válaszaikhoz használhatnak segédeszközt.	Tk. 25-27. o.

Táblakép, füzet	
Befejezés
2’	Házi feladat:
Megtanulandó: a korszak történeti hátteréről elhangzott ismeretek, a műfajok jellemzői (a füzet jegyzete, tk. 25-27. o.).
Következő órán írásbeli számonkérés az óra anyagából
(20’; segédeszköz: nincs).	
Füzet, tk. 25-27. o.	
b)	Háttéranyagok
Feladatkártyák
A feladatkártyákat a csoportok számának megfelelően kell előkészíteni.
 Lehetőség szerint a 6 feladatnak megfelelően 6 csoport legyen. Minden csoport 1 feladatot kap. Ha több csoport van, 1 feladatot több csoport is megold (ekkor képviselőik együtt állnak az osztály elé, kiegészítik, pontosítják egymás vázlatát). Ha kicsi a létszám, a tanulók kettesével is dolgozhatnak.

1. csoport

A tk. 26. oldalának 1. bekezdéséből (Mezopotámia) jegyzeteljétek ki a zsidó nép történeti gyökereire vonatkozó adatokat!
Válasszatok egy „szónokot”, aki majd megosztja az osztállyal a tudnivalókat.
Felkészülési idő: 5 perc
Jó munkát!	2. csoport

A tk. 26. oldalának 2. bekezdéséből (Egyiptom) jegyzeteljétek ki a zsidó nép történeti gyökereire vonatkozó adatokat!
Válasszatok egy „szónokot”, aki majd megosztja az osztállyal a tudnivalókat.
Felkészülési idő: 5 perc
Jó munkát!	
3. csoport

A tk. 27. oldalának 1. bekezdéséből jegyzeteljétek ki a monda műfaji jellemzőit!
Válasszatok egy „szónokot”, aki majd megosztja az osztállyal a tudnivalókat.
Felkészülési idő: 5 perc
Jó munkát!	4. csoport

A tk. 27. oldalának 2. bekezdéséből jegyzeteljétek ki a teofánia műfaji jellemzőit!
Válasszatok egy „szónokot”, aki majd megosztja az osztállyal a tudnivalókat.
Felkészülési idő: 5 perc
Jó munkát!	
5. csoport

A tk. 27. oldalának 3-4. és utolsó bekezdéséből jegyzeteljétek ki a novella, a legenda, és a törvénygyűjtemény műfaji jellemzőit!
Válasszatok egy „szónokot”, aki majd megosztja az osztállyal a tudnivalókat.
Felkészülési idő: 5 perc
Jó munkát!	6. csoport

A tk. 27. oldalának 5. bekezdéséből jegyzeteljétek ki a kultikus elbeszélés műfaji jellemzőit!
Válasszatok egy „szónokot”, aki majd megosztja az osztállyal a tudnivalókat.
Felkészülési idő: 5 perc
Jó munkát!	

Ültetőkártyák
A kártyákat az osztály létszámának megfelelően kell előkészíteni úgy, hogy egy csoportba 3-4 tanuló kerüljön.
Minta az ültetőkártyákra:

1.
csoport	1.
csoport	1.
csoport	
2.
csoport	2.
csoport	2.
csoport	
…	…	…	

Táblakép (vetíthető formában)

17. óra:	Számonkérés a pátriárkai kor bevezetéséből; Ábrahám meghívása
(Ter 12, 1-5)
a)	Az óra felépítése
Témája:	Írásbeli számonkérés a pátriárkai kor történeti és műfaji bevezetéséből. Az Ábrahám meghívásáról szóló elbeszélés.
Célja:	Az Ábrahámtól Mózesig terjedő korszak történeti és irodalmi ismereteinek számonkérése. Az Ábrahám meghívásáról szóló elbeszélés (Ter 12, 1-5) szóelemzése, szövegértelmezése.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Számonkérés			
a)	A számonkérés előkészítése
2-3’	Tartalmi bevezetés rövid ismétlő kérdésekkel:
●	Mikorra nyúlnak vissza a zsidó nép történetének gyökerei?
●	Mikor történhetett az Egyiptomból való kivonulás?
●	Mi jellemezi a kultikus elbeszélés műfaját?
A tanulók válaszaikhoz használhatják a tankönyvet, füzetet.	Tk. 25-27. o.

Tk., füzet	
b)	A dolgozat bevezetése
2’	1.	Beosztja a csoportokat (A, B), közben mindent (könyv, füzet…) elrakat.
2.	Elmondja a feladatot:
●	Kérdésekre kell válaszolni – röviden, érthetően.
●	Segédeszközt nem lehet használni.
●	Munkaidő: 20’.
3.	Kiosztja a feladatlapokat.	Dolgozatkérdések
(A/B csoport)
Feladatlapok
(A/B csoport)
Értékelőlapok
(A/B csoport)	
c)	Dolgozatírás
20+1’	1.	A tanulók munkába kezdenek.
A tanár dolgozatírás közben körbejár, figyel, szükség esetén segít értelmezni a feladatot.
2.	Az idő leteltével beszedi a kész dolgozatokat.		
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: Az Ábrahám meghívásáról szóló elbeszélés (Ter 12, 1-5).
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép
Ábrahám meghívása
(Ter 12, 1-5)	

Prezentálás			
a)	Csöndes találkozás a szöveggel
2’	Kikeresteti a Szentírásból és elolvastatja a tanulókkal magukban a Ter 12, 1-5 szövegét.	Szentírás	
b)	Hangos felolvasás
2’	Önként jelentkező tanulókkal felolvastatja a szöveget dramatizálva (narrátor, Úr).	Szentírás	
Feldolgozás			
a)	A szöveg tartalmának felidézése
2’	Elmondatja a szöveg tartalmát.
A tanulók a tartalom felidézéséhez használhatják a Szentírást.	
Szentírás	
b)	Szóelemzés
3’	Kiemeli a legfőbb kifejezéseket, elmondja magyarázatukat.
Ezzel párhuzamosan jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 28-29. o.
Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Szóelemzés

	Ábrám/Ábrahám: a zsidóság ősatyja, pátriárka; ha történeti személy volt, Kr. e. 2000-1700 táján vándorolt Mezopotámiából (Hárán vagy Uruk/Úr városából) Kánaánba
	föld: a föld, az otthon, a család, erősen megszabja az ember gondolkodásmódját; ebből a kötelékből kell az ősatyának kiszakadnia
	nagy nemzetté teszlek: Ábrahám csak ebben az ígéretben bízhat
	elindult: engedelmeskedett az isteni hívásnak	

c)	Értelmezés
3’	1.	Kérdések segítségével megfogalmaztatja a szöveg mondanivalóját:
●	Mi lehet a szerző szándéka?
●	Mit akar közölni a Szentírás olvasóival?
2.	Összefoglalja az elhangzottakat.
3.	Egyéni munkában elolvastatja a tankönyv magyarázatát, aláhúzatja a lényeget.
4.	Közösen megbeszélik, melyek a legfontosabb gondolatok.
5.	Rögzítik az értelmezést: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 32. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Értelmezés

E mondában a zsidó nép azt a tapasztalatát fogalmazza meg, hogy Isten a kezdetektől kiválasztotta, meghívta egy feladatra, s meggyőződésüket, hogy ehhez a feladathoz meg fogja adni az erőt.	

Befejezés
3’	Házi feladat:
●	Megtanulandó: Szentírással elemezni a Ter 12, 1-5 szövegét (a füzet jegyzete, tk. 28-29.32. o.).
●	Készítsék el Ábrahám családfáját (írásban a füzetükben) a Ter 12-37 átolvasása, illetve korábbi ismereteik alapján.
A feladat megoldásához az Interneten is találhatnak segítséget.
●	Mindenki szabadon válasszon ki egy Ábrahám-, Izsák-, Jákob- vagy József-történetet, olvassa el, és készítsen 3-4 mondatos tartalmi beszámolót a füzetében.	
Füzet
Tk. 28-29.32. o.

Szentírás	
b)	Háttéranyagok
Dolgozatkérdések
A csoport
I. Egészítsd ki az alábbi mondatokat:
1.	A zsidó nép történelmének gyökerei a(z) …… évezred ……… nyúlnak vissza.
2.	A Bibliában említett Szem utódai (szemiták, sémiták) …… más népcsoportok társaságában a Kr. e. 19. században indultak vándorútra ……………. és …………… irányába.
3.	A …… epikus műfaj, amely a történelmi valósághoz kapcsolódik, de csodás elemeket feltüntetve beszél az általa bemutatott személyről, eseményről, helyről vagy hiedelemről.
4.	A ………… ősi jogi, erkölcsi és rituális szabályokat tartalmaznak.
II. Válaszolj röviden a következő kérdésekre!
1.	Miért és mikor vonultak ki a zsidók Egyiptomból?
2.	Mi jellemzi a teofánia műfaját?
3.	Mi jellemzi a novella műfaját?

B csoport
I. Egészítsd ki az alábbi mondatokat:
1.	A néhány évszázados ……… tartózkodás alatt a zsidók megtapasztalták, hogy népességük megnövekedése miatt veszélyesnek tekintik és ………… taszítják őket.
2.	A régészeti leletek alapján valószínűnek tarthatjuk, hogy a kivonulás a ……… században, ………… uralkodása alatt történt.
3.	A csodás elemeket tartalmazó ……… istentiszteleti összejövetelekre szánt irodalmi alkotás, amelynek célja Isten csodás tetteinek dicsőítése.
4.	A ………… műfajának jellemzője: az istenség jelenlétéről rendkívüli vagy szokványos természeti jelenségek említésével ad hírt.
II. Válaszolj röviden a következő kérdésekre!
1.	Mikor és honnan indultak a zsidó nép ősei? Milyen életmódot folytattak?
2.	Mi jellemzi a monda műfaját?
3.	Mi jellemzi a legenda műfaját?

Feladatlapok (A és B csoport)
Feladatlapok a diákoknak: dolgozatkérdések a válaszokhoz szükséges hely kihagyásával.

Értékelőlapok
A csoport

	Kérdés	Összpont-szám	Válasz elemei	Pontozás elemei	
I.	Egészítsd ki a következő mondatokat!				
1.	A zsidó nép történelmének gyökerei a(z) … évezred … nyúlnak vissza.	2 pont	Kr. e. 2.	1 p	
			Mezopotámiájába	1 p	
2.	A Bibliában említett Szem utódai (szemiták, sémiták) … más népcsoportok társaságában a Kr. e. 19. században indultak vándorútra … és … irányába.	3 pont	félnomád törzsekként	1 p	
			Palesztina	1 p	
			Egyiptom	1 p	
3.	A … epikus műfaj, amely a történelmi valósághoz kapcsolódik, de csodás elemeket feltüntetve beszél az általa bemutatott személyről, eseményről, helyről vagy hiedelemről.	1 pont	monda	1 p	
4.	A … ősi jogi, erkölcsi és rituális szabályokat tartalmaznak.	1 pont	törvénygyűjtemények	1 p	
II.	Válaszolj röviden a következő kérdésekre!				
1.	Miért és mikor vonultak ki a zsidók Egyiptomból?	2 pont	rabszolgasor	1 p	
			Kr. e. 13. sz., II. Ramszesz	1 p	
2.	Mi jellemzi a teofánia műfaját?	3 pont	istenélmény vagy vallási tapasztalat képnyelven	1 p	
			rendkívüli vagy szokványos természeti jelenségek	1 p	
			antropomorf	1 p	
3.	Mi jellemzi a novella műfaját?	3 pont	kisprózai alkotás	1 p	
			világos szerkezet; egységes cselekmény, kevés szereplő	1 p	
			vallási indíttatás	1 p	

A dolgozat értékelése:
13-15 pont 5; 11-12 pont 4; 8-10 pont 3; 5-7 pont 2; 1-4 pont 1	

B csoport

	Kérdés	Összpont-szám	Válasz elemei	Pontozás elemei	
I.	Egészítsd ki a következő mondatokat!				
1.	A néhány évszázados … tartózkodás alatt a zsidók megtapasztalták, hogy népességük megnövekedése miatt veszélyesnek tekintik és … taszítják őket.	2 pont	egyiptomi	1 p	
			rabszolgaságba	1 p	
2.	A régészeti leletek alapján valószínűnek tarthatjuk, hogy a kivonulás a … században, …uralkodása alatt történt.	2 pont	Kr. e. 13.	1 p	
			II. Ramszesz	1 p	
3.	A csodás elemeket tartalmazó … istentiszteleti összejövetelekre szánt irodalmi alkotás, amelynek célja Isten csodás tetteinek dicsőítése.	1 pont	kultikus elbeszélés	1 p	
4.	A … műfajának jellemzője: az istenség jelenlétéről rendkívüli vagy szokványos természeti jelenségek említésével ad hírt.	1 pont	teofánia	1 p	
II.	Válaszolj röviden a következő kérdésekre!				
1.	Mikor és honnan indultak a zsidó nép ősei? Milyen életmódot folytattak	3 pont	Kr. e. 2. évezred	1 p	
			Mezopotámiából	1 p	
			félnomád	1 p	
2.	Mi jellemzi a monda műfaját?	3 pont	a történelmi valósághoz kapcsolódik	1 p	
			csodás elemeket tartalmaz	1 p	
			tipizál	1 p	
3.	Mi jellemzi a legenda műfaját?	3 pont	kisepikai mű	1 p	
			vallási tárgyú	1 p	
			fontos személy életéről, hely eredetéről szól	1 p	

A dolgozat értékelése:
13-15 pont 5; 11-12 pont 4; 8-10 pont 3; 5-7 pont 2; 1-4 pont 1	

Táblakép (vetíthető formában)

18. óra:	Ábrahám, Izsák, Jákob és József történetei
a)	Az óra felépítése
Témája:	Az ősatyák történetei.
Célja:	Az ősatyákról (Ábrahám, Izsák, Jákob, József) szóló történetek felidézése. Családfa alkotása.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Kapcsolódás az előző órához: a dolgozat kiosztása, értékelése
5’	Az előző órán írt dolgozat kiosztása:
Értékeli az osztály munkáját, teljesítményét. Kiosztja a dolgozatokat. Megbeszélik az általános problémákat. A személyes kérdéseket az óra utáni szünetben beszélik meg.	Feladatlapok javítva
Értékelőlapok (A/B csoport)	
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: Az ősatyák (Ábrahám, Izsák, Jákob, József) történetei.
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép
Az ősatyák (Ábrahám, Izsák, Jákob, József) történetei	

Kapcsolódás az előző órához:
a hf.-ok megbeszélése		
a)	A családfa ellenőrzése
10’	1.	Önként vállalkozó tanulóval felrajzoltatja Ábrahám családfáját, majd az osztállyal közösen értékelik, pontosítják.
2.	A legfontosabb személyeket kiemeli az ábrán, illetve őket is szerepeltetve elkészít (vagy kivetít) egy egyszerűsített ábrát: ez kerül a tanulók füzetébe.	Tábla

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Ábrahám családfája		
	Jelölések:

leszármazás: ─ │
házasság: ~	
Jákob családja

b)	A pátriárkákról szóló történetek
25’	Önként vállalkozó tanulókkal (de mindig mással) elmondatja a történeteket:
●	Ábrahám (Izsák születése, szövetségkötés, látogatás, Szodoma, Izsák föláldozása)
●	Izsák (megáldása)
●	Jákob (Ézsau, Ráchel, küzdelmei Istennel)
●	József (testvérek, Egyiptom)
Ügyelni kell az időre, egy történet 1-2 perc!	Füzet	
Befejezés
2’	Házi feladat:
●	Megtanulandó: Ábrahám családfája, Jákob családja (a füzet jegyzete).
●	Mindenkinek tudnia kell mind a 4 ősatyáról legalább egy szabadon választott történetet elmesélni.
Következő órán felelés szóban.	
Füzet	
b)	Háttéranyagok
Táblakép (vetíthető formában)

19. óra:	Ábrahám istenképének fejlődése (Ter 18, 20-33)
a)	Az óra felépítése
Témája:	Ábrahám istenképének fejlődése.
Célja:	Az Ábrahám istenképének fejlődését bemutató részlet (Ter 18, 20-33) szóelemzése, szövegértelmezése. Reflektálás saját istenképünk változására.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Feleltetés
10’	Négy tanulót feleltet.
Mindegyikkel elmondatja Ábrahám családfáját, majd húzat egy kártyát, amelyen az egyik ősatya neve szerepel: róla kell egy szabadon választott történetet elmondani.
(A feleltetési idő fontos, legfeljebb 2 perc lehet a mese!)
A feleleteket értékelik (tárgyi tudás, szabatos megfogalmazás).	Feleltetőkártyák	
Bevezetés a szövegértelmezésbe
5’	Páros, majd közös munka – szabad asszociáció:
1.	A tanulópárok feladata: gyűjtsenek 4-5 olyan fogalmat, kifejezést, amely Istenről eszükbe jut; írják le a füzetükbe.
2.	Közös megbeszélés: a tanulópárok sorban mondjanak egy – még el nem hangzott – kifejezést, melyet a legfontosabbnak tartanak.
A tanár az elhangzó kifejezésekből asszociációs képet készít: jegyzetel a táblán, jegyzeteltet a füzetben.	
Füzet

Tábla, füzet	
Táblakép: lehetséges tanulói asszociációk

Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: Ábrahám istenképének fejlődése (Ter 18, 20-33).
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Ábrahám istenképének fejlődése
(Ter 18, 20-33)	

Prezentálás			
a)	Csöndes találkozás a szöveggel	2’	Kikeresteti a Szentírásból és elolvastatja a tanulókkal magukban a Ter 18, 20-33 szövegét.	Szentírás	
b)	Hangos felolvasás
2’	Önként jelentkező tanulókkal felolvastatja a szöveget dramatizálva (narrátor, Úr, Ábrahám).	Szentírás	
Feldolgozás			
a)	A szöveg tartalmának felidézése
2’	Elmondatja a szöveg tartalmát.
A tanulók a tartalom felidézéséhez használhatják a Szentírást.	
Szentírás	
b)	A szóelemzés és értelmezés előkészítése
5’	Tanórai beszélgetés – a saját és a Ter 18, 20-33 által bemutatott istenkép összevetése kérdések segítségével:
●	Mi a megdöbbentő az elbeszélésben?
(lehet „alkudni” Istennel)
●	Milyennek mutatja Istent?
(pusztítani, büntetni akar)
●	Kit mutat jobb indulatúnak?
(Ábrahámot: kegyelmezne a városnak)
●	Ki változik az elbeszélés folyamán?
(Ábrahám, mert Isten mindig enged)
●	Ez a változás igazából kiről ad felvilágosítást?
(az elbeszélőről)
●	Milyen módon beszél itt a Biblia Istenről?
(antropomorf)
●	Melyek azok a kifejezések, esetleg motívumok, amelyek az osztály által felvázolt és a Bibliában megjelenő istenkép között azonosak?	Szentírás
Tk. 30.32. o.

Asszociációs vázlat a táblán	
c)	Szóelemzés
5’	Kiemeli a legfőbb kifejezéseket, elmondja magyarázatukat.
Ezzel párhuzamosan jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 30. o.
Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Szóelemzés

	Szodoma és Gomorra: az Istentől elrugaszkodott emberiség szimbólumai
	lemegyek: antropomorf kifejezés
	elpusztítod?: a kérdés antropomorf, büntető Istent feltételez; jelzi, hogy a bűn logikus következménye a pusztulás
	tíz: a legkisebb létszámú vallási csoport	

d)	Értelmezés
5’	1.	Kérdések segítségével megfogalmaztatja a szöveg mondanivalóját:
●	Mi lehet a szerző szándéka?
●	Mit akar közölni a Szentírás olvasóival?
2.	Összefoglalja az elhangzottakat.
3.	Egyéni munkában elolvastatja a tankönyv magyarázatát, aláhúzatja a lényeget.
4.	Közösen megbeszélik, melyek a legfontosabb gondolatok.
5.	Rögzítik az értelmezést: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 32. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Értelmezés

Ábrahám istenképének fejlődésén keresztül a zsidó nép történelmi tapasztalatát mutatja be a szöveg. Hitük, ahogyan Ábrahám hite, fokozatosan tisztult meg. Eleinte úgy gondolták, hogy Jahve bosszúálló istenség, de lassan meggyőződtek arról, hogy hosszan tűrő és irgalmas; az alku ezt a folyamatot mutatja be.	

Aktualizálás
2’	Tanórai beszélgetés – aktualizálás kérdések segítségével:
●	Kitől kapjuk istenképünket?
(szüleink, nagyszüleink, hittanáraink, barátaink…)
●	Van-e valamilyen emlékük vallásos eseményekről, pl. az elsőáldozásukról? Miért fontos ez az emlék?	Tk. 33. o.	
Befejezés
2’	Házi feladat:
Megtanulandó: Szentírással elemezni a Ter 18, 20-33 szövegét (a füzet jegyzete, tk. 29-30.32-33. o.).
Következő órán felelés szóban.	
Füzet
Tk. 29-30.32-33. o.	
b)	Háttéranyagok
Feleltetőkártyák
4 egyszerű kártya az ősatyák nevével:

Táblakép (vetíthető formában)

20. óra:	Ábrahám hite (Ter 22, 1-18)
a)	Az óra felépítése
Témája:	Ábrahám hite.
Célja:	Az Ábrahám hitéről szóló elbeszélés (Ter 22, 1-18) szóelemzése, szövegértelmezése. Reflektálás életünk értékeire.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Feleltetés
3’	Egy tanulót feleltet. Kérdés: Az Ábrahám istenképének fejlődését bemutató szöveg (Ter 18, 20-33) rövid tartalma, legfontosabb szavainak elemzése és összefoglaló értelmezése a szentírási szöveg segítségével.
A feleletet értékelik (tárgyi tudás, szabatos megfogalmazás, aktualizálás).	Szentírás	
Az óra témájának megadása	1’	Ismerteti az óra témáját, címét: Ábrahám hite (Ter 22, 1-18).
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	
Táblakép, füzet	
Táblakép
Ábrahám hite (Ter 22, 1-18)	

Prezentálás			
a)	Csöndes találkozás a szöveggel
2’	Kikeresteti a Szentírásból és elolvastatja a tanulókkal magukban a Ter 22, 1-18 szövegét.	Szentírás	
b)	Hangos felolvasás
2’	Önként jelentkező tanulókkal felolvastatja a szöveget dramatizálva (narrátor, Úr, Úr angyala, Ábrahám, Izsák).	Szentírás	
Feldolgozás			
a)	A szöveg tartalmának felidézése
2’	Elmondatja a szöveg tartalmát.
A tanulók a tartalom felidézéséhez használhatják a Szentírást.	
Szentírás	
b)	A szóelemzés és értelmezés előkészítése
5-6’	Tanórai beszélgetés a chartres-i katedrális középső kapuján látható, Ábrahám áldozatát ábrázoló szoborról:
●	Milyen bibliai pillanatokat örökít meg a kőfaragó?
●	Merre/kire figyel a két alak? (felfelé, Isten felé)
●	Mit tesz Ábrahám a kezével? (átöleli Izsákot)
●	Mit tesz Izsák?
●	Mit fejeznek ki a mozdulatok?
(egymáshoz simulnak = szeretik egymást, bíznak)	Ábrahám áldozata
– kép a szoborról	
c)	Szóelemzés
6’	Kiemeli a legfőbb kifejezéseket, elmondja magyarázatukat.
Ezzel párhuzamosan jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 31. o.
Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Szóelemzés

	egyszülött fiú: a legnagyobb értéket, Isten ígéretét jelképezi
	áldozd fel: a környező népeknél állítólag szokás volt az elsőszülött feláldozása egy Molok nevű istennek
	az Úr angyala: Ábrahám lelkiismeretének jelképe
	féled Istent: Ábrahám engedelmes, mindent, amit ajándékba kapott, kész visszaadni Istennek	

d)	Értelmezés
6-8’	1.	Kérdések segítségével megfogalmaztatja a szöveg mondanivalóját:
●	Mi lehet a szerző szándéka?
●	Mit akar közölni a Szentírás olvasóival?
2.	Összefoglalja az elhangzottakat.
3.	Egyéni munkában elolvastatja a tankönyv magyarázatát, aláhúzatja a lényeget.
4.	Közösen megbeszélik, melyek a legfontosabb gondolatok.
5.	Rögzítik az értelmezést: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 32-33. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Értelmezés

Az elbeszélés műfaja monda: benne Izsák az ígéret gyermekeként Isten ingyenes ajándékát szimbolizálja.
Az elbeszélés végső fordulatából kiderül, e monda nem helyesli az emberáldozatot. Ám valójában nem csak az emberáldozat elvetéséről szól.
A zsidó nép (akit Ábrahám képvisel) rájött, hogy meghívása ingyenes, nem a maga érdeme. S azt is megtapasztalták, hogy ha valamiről lemondanak, amit Isten kér tőlük, azt mérhetetlenül nagyobb ajándékként kapják vissza.	

Aktualizálás
6-8’	Tanórai beszélgetés – aktualizálás kérdések segítségével:
●	Melyek azok az értékeink, amelyeket ha megosztunk, sokszorosan kapunk vissza?
(szellemi értékek: szeretet, odafigyelés, segítés a gyengébb tanulóknak a tanulásban…).	Tk. 33. o.	
Befejezés
2’	Házi feladat:
Megtanulandó: Szentírással elemezni a Ter 22, 1-18 szövegét (a füzet jegyzete, tk. 30-33. o.).
Következő órán felelés szóban.
Szorgalmi házi feladat:
●	Keressenek az ősatyák történeteit megörökítő műalkotásokat.
●	Írjanak levelet Ábrahám/Izsák/a szolga nevében a történtekről.	
Füzet, tk. 30-33. o.	
b)	Háttéranyagok
Táblakép (vetíthető formában)
Ábrahám áldozata – szobor
Ábrahám áldozata
– szobor a chartres-i katedrális középső kapuján

21. óra:	Összefoglalás: az Ábrahámról szóló szövegek (Ter 12, 1-5; Ter 18, 20-33; Ter 22, 1-18)
a)	Az óra felépítése
Témája:	Az Ábrahám meghívásáról, istenképének alakulásáról és hitéről szóló szövegekhez kapcsolódó ismeretek összefoglalása.
Célja:	Az ábrahámi szövegek (Ter 12, 1-5; Ter 18, 20-33; Ter 22, 1-18) tartalmának, szóelemzésének és szövegértelmezésének átismétlése, az ismeretek megszilárdítása. Felkészülés a számonkérésre. Reflektálás saját meghívott mivoltunkra, köszönet értékeinkért.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Bevezetés, az óra témájának megadása
1’	Megadja az óra témáját: összefoglalás, felkészülés a következő óra dolgozatára.
A dolgozat témája: az ábrahámi szövegek (Ter 12, 1-5; Ter 18, 20-33; Ter 22, 1-18); formája: fogalmazás.		
Ismétlés			
a)	Szóelemzések ismétlése
10’	Közös munka – kifejezések magyarázatának felidézése:
●	Ismétlőkártyákon kihúzatja/kiosztja a legfontosabb kifejezéseket.
●	Aki húzott, felidézi (segédeszköz használata nélkül), melyik szövegben szerepel, mi a magyarázata.
●	A többiek segítik őt, kiegészítik, pontosítják az elhangzottakat.	
Ismétlőkártyák
Megoldás	
b)	Értelmezések ismétlése
8’	Közös munka – az értelmezések felidézése:
●	Három önként vállalkozó tanuló választ egy-egy ábrahámi mondát, és a címük említése nélkül elmondják ezek értelmezését.
●	A többiek feladata, hogy – ha kell, további kérdéseket feltéve, „barkochbázva” – kitalálják, melyikről van szó.		
Házi feladat kijelölése
2’	Házi feladat:
Átismétlendő: a Ter 12, 1-5; Ter 18, 20-33; Ter 22, 1-18 szövegekkel kapcsolatban tanult ismeretek – tartalom, szóelemzés, szövegértelmezés (a füzet jegyzete, tk. 28-33. o.).
Következő órán írásbeli számonkérés (35’; fogalmazás típusú dolgozat, segédeszköz: Szentírás).	
Füzet, tk. 28-33. o.	
Kapcsolódás az előző órához: a szorgalmi hf. megbeszélése
5-7’	Az előző óra végén feladott szorgalmi hf. megbeszélése:
felolvastatja az elkészült leveleket, megnézik a műalkotásokat, amelyiket lehet, kiteszik a faliújságra.	Füzet
Faliújság	
Aktualizálás – az óra befejezése
10-15’	Ima saját szavakkal megfogalmazva:
●	2-3 mondatos hálaadó imát írat a tanulókkal mindazokért az értékekért, amelyeket kaptak.
●	Önként vállalkozó tanulókkal felolvastatja az imát (de nem értékel!).
●	Ő maga is visz ilyen imát, s ezzel fejezi be az órát.	
Füzet

Ima	
b)	Háttéranyagok
Ismétlőkártyák

Megoldás
Az ismétlőkártyán olvasható kifejezés:	Forrás:	
Ábrám/Ábrahám; menj ki földedről; nagy nemzetté teszlek; elindult	Ábrahám meghívása 	Ter 12, 1-5	
Szodoma és Gomorra; lemegyek; elpusztítod?; tíz	Istenképének fejlődése	Ter 18, 20-33	
egyszülött fiadat; áldozd fel; az Úr angyala; féled Istent	Ábrahám hite	Ter 22, 1-18	

Istenem!
Te adtál erőt eddigi életemben, hogy kitartsak, és minden rám bízott feladatnak meg tudjak felelni.
Te adtál egészséget a családomnak és a barátaimnak. Kérlek, hogy őrizd meg hozzátartozóimat ezután is épségben, és kérek erőt a további életemben!
Amen.

Minták a tanulók által írt imára

Köszönöm Istenem, hogy segítesz és vezetsz az úton, ahova szerető családot és sok barátot adtál nekem. És köszönöm, hogy erőt adsz, hogy megbocsássak ellenségeimnek.
Kérlek, adj erőt és kitartást, egészséget az elkövetkező években.
Add, hogy aki még nem találta meg a helyes utat, rájöjjön arra, hogy amit te mutatsz, az jó!

Istenem, hálát adok neked, hogy tenyereden hordozol, és vigyázol rám a nehéz napokon. Add, hogy a családom is ilyen szerencsés legyen jóságodban. Kérlek Téged, hogy legyél velem, hogy boldog ember lehessek. Bocsásd meg bűneimet, amivel megbántottalak. Hálás vagyok neked, Uram!
Amen.

22. óra:	Számonkérés az Ábrahámról szóló mondákból (Ter 12, 1-5; Ter 18, 20-33; Ter 22, 1-18)
a)	Az óra felépítése
Témája:	Írásbeli számonkérés az ábrahámi mondákból.
Célja:	Az Ábrahámról szóló mondák (Ter 12, 1-5; Ter 18, 20-33; Ter 22, 1-18) tartalmának, szóelemzésének, szövegértelmezésének írásbeli számonkérése. A fogalmazási készség fejlesztése.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Számonkérés			
a)	A számonkérés előkészítése
4’	1.	Tartalmi bevezetés rövid ismétlő kérdésekkel:
●	Miért kell Ábrahámnak elhagyni földjét?
●	Mit szimbolizálhat Izsák alakja?
●	Ki változik az Istennel való beszélgetés/alku során?
A tanulók válaszaikhoz használhatják a Szentírást, a tankönyvet, füzetet.
2.	Formai bevezetés: a fogalmazás típusú dolgozat formai és tartalmi elemeinek felidézése.
(3 részből áll: bevezetés, kifejtés, befejezés;
bevezetés: a szöveg tartalma 2-3 mondatban;
kifejtés: szóelemzések, szövegértelmezés;
befejezés: személyes állásfoglalás, aktualizálás.)	Tk. 28-33. o.

Szentírás
Tk., füzet	
b)	A dolgozat bevezetése
2’	1.	A tanár lapokat oszt a fogalmazáshoz, közben a Szentírás kivételével mindent (könyv, füzet…) elrakat.
2.	Beosztja a csoportokat (A, B, C).
3.	Elmondja a feladatot:
●	A dolgozat formája: fogalmazás.
●	Szentírást lehet használni (mást nem).
●	Munkaidő: 35’.
●	Elmondja és a táblára is felírja a csoportok feladatát:
A: Ter 22, 1-18; B: Ter 12, 1-5; C: Ter 18, 20-33	Lapok a fogalmazáshoz

Javítási-értékelési szempontrendszer
(ld. a 15. óránál)

Táblakép	
Táblakép
Címek:
A csoport	Ábrahám hite (Ter 22, 1-18)
B csoport	Ábrahám meghívása (Ter 12, 1-5)
C csoport	Ábrahám istenképének fejlődése (Ter 18, 20-33)	

c)	Dolgozatírás
35+1’	1.	A tanulók munkába kezdenek.
A tanár dolgozatírás közben körbejár, figyel, szükség esetén segít értelmezni a feladatot.
2.	Az idő leteltével beszedi a kész dolgozatokat.	Szentírás	
Befejezés
1’	Házi feladat: nincs.		

23. óra:	Mózes meghívása és a kivonulás előkészítése (Kiv 3, 1-14.18-20)
a)	Az óra felépítése
Témája:	A szabadító Isten megnyilatkozása a kivonulás idején – Mózes meghívása és a kivonulás előkészítése.
Célja:	A Mózes meghívásáról és a kivonulás előkészítéséről szóló bibliai szakasz (Kiv 3, 1-14.18-20) szóelemzése, szövegérzelmezése. A szövegértési készség fejlesztése.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Bevezetés
3’	Tanórai beszélgetés – a Mózessel kapcsolatos ismeretek felelevenítése kérdések segítségével:
●	Mikor vonultak ki a zsidók Egyiptomból?
●	Ki volt akkor a fáraó?
●	Ki volt a zsidók vezére?
A tanulók válaszaikhoz használhatnak segédeszközt.	Tk. 26. o.

Tk., füzet	
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: Mózes meghívása és a kivonulás előkészítése (Kiv 3, 1-14.18-20).
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép
Mózes meghívása és a kivonulás előkészítése
(Kiv 3, 1-14.18-20)	

Prezentálás			
Csöndes találkozás a szöveggel	2’	Kikeresteti a Szentírásból és elolvastatja a tanulókkal magukban a Kiv 3, 1-14.18-20 szövegét.	Szentírás	
Feldolgozás			
a)	Szóelemzés	Hiányos szómagyarázatok kiegészítése (összidő: 20’)		
Páros munka: a hiányzó kifejezések azonosítása
7’	1.	A tanár egyenként kivetíti a tankönyvben található szómagyarázatokat az értelmezett kifejezés nélkül.
A tanulópárok a Szentírás segítségével megkeresik, hogy az egyes magyarázatokhoz melyik kifejezés tartozhat.
Füzetükben jegyzetelik a talált kifejezéseket.	Hiányos szómagyarázatok (vetíthető fólia)
Szentírás, füzet	
Páros munka: ellenőrzés
5’	2.	A tanár újra kivetíti egyenként a magyarázatokat.
A tanulópárok a tankönyv segítségével ellenőrzik, hogy a magyarázatokhoz a megfelelő kifejezéseket találták-e meg.	
Tk. 39-40. o.	
Közös ellenőrzés
5’	3.	A tanár irányításával közösen is ellenőrzik a megoldást.	Megoldás	
Közös munka: a szóelemzések rögzítése	3’	4.	A tanár a legfontosabb kifejezéseket kiemeli és a szentírási szövegnek megfelelő sorrendben rögzíti magyarázatukkal együtt: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 39-40. o.
Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Szóelemzés

	Mózes: a név jelentése: ‘vízből megmentett’; a fáraó leánya találta meg őt a Nílus partján
	az Úr angyala; tűz lángjában: a teofánia elemei
	atyáid Istene: Ábrahám Istene (Elohim, JHVH)
	én vagyok az, ‘Aki vagyok’: (héberül: ehjeh aser ehjeh) a JHVH név magyarázata: leszek, aki leszek, aki veled leszek
	megverem Egyiptomot: antropomorfizmus: a tíz csapás bejelentése	

b)	Értelmezés
6-8’	1.	Tanórai beszélgetés tanári kérdésekkel irányítva:
●	Milyen műfajú elbeszélés ez?
●	Mire döbben rá Mózes?
2.	A tanár összegzi és megfogalmazza az elhangzottakat.
3.	Rögzítik az értelmezést: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 43. o

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Értelmezés

A szöveg műfaja meghívási elbeszélés: Isten a meghívó, Mózes válaszol és küldetést kap.
A leírás arra utal, hogy a zsidó nép vezére tudatára ébred Istentől kapott küldetésének.	

Házi feladat kijelölése
2’	Házi feladat:
●	Megtanulandó: Szentírással elemezni a Kiv 3, 1-14.18-20 szövegét (a füzet jegyzete, tk. 39-40.43. o.).
Memoriter: a Kiv 3, 11-14 szövege.
●	Mindenki keressen valakit – felnőttet, gyereket –, készítsen vele interjút annak valamilyen meghívási, megbízási élményéről, és írjon a füzetébe 4-5 mondatos beszámolót.	
Füzet
Tk. 39-40.43. o.
Memoriter	
Kapcsolódás az előző órához: a dolgozat kiosztása, értékelése
3’	Az előző órán írt dolgozat kiosztása:
Értékeli az osztály munkáját, teljesítményét. Kiosztja a dolgozatokat. Megbeszélik az általános problémákat. A személyes kérdéseket az óra utáni szünetben beszélik meg.	Dolgozatok javítva

Javítási-értékelési szempontrendszer (ld. a 15. óránál)	
b)	Háttéranyagok
Táblakép (vetíthető formában)
Hiányos szómagyarázatok

Megoldás a magyarázatok vetítésének sorrendjében:

	1.	Mózes
	2.	atyáid Istene
	3.	megjelent neki az Úr angyala
	4.	tűz lángjában egy csipkebokor közepéből
	5.	láttam népem nyomorúságát Egyiptomban
	6.	amikor az Úr (héb. Jahve) látta
	7.	Mózes, Mózes
	8.	oldd le lábadról sarudat
	9.	eltakarta az arcát
	10.	tejjel és mézzel folyó földre
	11.	én vagyok az, ‘Aki vagyok’
	12.	héberek
	13.	Hóreb
	14.	megverem Egyiptomot	A táblára felkerülő kifejezések a szentírási szövegnek megfelelő sorrendben:

	1.	Mózes
	2.	az Úr angyala, tűz lángjában
	3.	atyáid Istene
	4.	én vagyok az, ‘Aki vagyok’
	5.	megverem Egyiptomot	

Számítógéppel kivetíthető forma: a hiányos szöveg és a megoldás

24. óra:	A zsidó húsvét (Kiv 12, 1-14)
a)	Az óra felépítése
Témája:	A zsidó húsvét.
Célja:	A zsidó húsvétról szóló szöveg (Kiv 12, 1-14) szóelemzése, szövegértelmezése. Reflektálás a bűntől való szabadulás élményére.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Kapcsolódás az előző órához: a hf. megbeszélése
5’	Tanórai beszélgetés – az előző órán feladott házi feladat ellenőrzése:
●	A tanár megkérdezi, kikkel készítettek interjút a tanulók.
3-4 önként jelentkező tanulóval felolvastat egy-egy meghívásról, illetve küldetésről szóló beszámolót.
Az érdekesebbekből külön beszámoló is készülhet, melyeket kitesznek a faliújságra.
●	Felszólít 1-2 tanulót, elmondatja velük a memoriterként feladott szentírási részt (Kiv 3, 11-14).	

Füzet, faliújság	
Bevezetés
1’	Tanórai beszélgetés – a téma bevezetése kérdésekkel:
●	Mit ünneplünk húsvétkor?
●	Mikor van húsvét?
●	Mit ünnepeltek a zsidók húsvétkor – milyen ismereteik vannak erről?		
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: A zsidó húsvét (Kiv 12, 1-14).
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	
Táblakép, füzet	
Táblakép
A zsidó húsvét (Kiv 12, 1-14)	

Prezentálás			
a)	Csöndes találkozás a szöveggel
2’	Kikeresteti a Szentírásból és elolvastatja a tanulókkal magukban a Kiv 12, 1-14 szövegét.	Szentírás	
b)	Hangos felolvasás
2’	Önként jelentkező tanulóval felolvastatja a szöveget.	Szentírás	
Feldolgozás			
a)	Szóelemzés
10-12’	Tanórai beszélgetés keretében:
1.	Kikeresteti a szövegből a legfontosabb kifejezéseket.
2.	Kérdéseket tesz fel, melyekkel elgondolkodtatja, rávezeti a tanulókat arra, melyik mit jelképezhet, mit jelenthet.
3.	Összegzi, kiegészíti, amit a tanulók megfogalmaztak.
Ezzel párhuzamosan jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	
Szentírás
Tk. 41. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Szóelemzés

	a hónapok kezdete: Niszán hónapja (nálunk: március-április)
	vágja le (a bárányt): rituális cselekmény, mely kapcsolatot teremt Isten és az ember között
	vegyenek a véréből, és kenjék be…: nomád bajelhárító rítus
	kovásztalan kenyér: a kovász a lustaság szimbóluma volt, itt a sietség jele a kovász mellőzése
	keserű saláta: a nomádoknál fűszer; itt az egyiptomi szolgaság jele
	megölök minden elsőszülöttet: antropomorfizmus: a tizedik csapás leírása
	emléknap: a nomád ünnep a szabadulás emléknapja lett	

b)	Értelmezés
10-12’	Tanórai beszélgetés keretében:
1.	Kérdéseket tesz fel, a válaszokat a tankönyv értelmezéséből keresteti ki a tanulókkal:
●	Milyen ünnep volt eredetileg a húsvét?
●	Minek az emlékünnepévé vált?
●	Mit szimbolizál a keserű saláta, a kovásztalan kenyér?
2.	Rögzítik az értelmezést: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	
Tk. 43. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Értelmezés

A húsvét, mely eredetileg nomád pásztorünnep volt, a zsidóság számára az Egyiptomból való szabadulás emlékünnepe lett. Húsvéti szertartásaiban a zsidóság csodálatos szabadulására emlékezik.	

Aktualizálás
5’	Tanórai beszélgetés – aktualizálás kérdések segítségével:
●	Mi lehet keserű élmény a mi életünkben?
●	Hová, kihez fordulhatunk ilyen helyzetekben?	Tk. 44. o.	
Házi feladat kijelölése
2’	Házi feladat:
Megtanulandó: Szentírással elemezni a Kiv 12, 1-14 szövegét (a füzet jegyzete, tk. 40-41.43-44. o.).
Következő órán felelés szóban.	
Füzet
Tk. 40-41.43-44.o.	
Befejezés	A tanár vihet be a tanulóknak maceszt, megmutatni, milyen is a kovásztalan kenyér.	Macesz	
b)	Háttéranyagok
Táblakép (vetíthető formában)

25. óra:	A tízparancsolat (részletek a Kiv 19-24-ből)
a)	Az óra felépítése
Témája:	A tízparancsolat.
Célja:	A tízparancsolat kihirdetéséről szóló bibliai elbeszélés (Kiv 19, 1-6.16-20; 20, 1-18; 24,4a) szövegértelmezése. Annak megértetése, hogy a törvények sokszor óvnak, védenek bennünket. A lelkiismeret mint életet adó útmutatás. A csoportmunka kialakítása (bibliodráma).

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: A tízparancsolat (részletek a Kiv 19-24-ből).
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép
A tízparancsolat (részletek a Kiv 19-24-ből)	

Bevezetés – a tízparancsolat felidézése
3’	●	Önként jelentkező tanulókkal rendre felsoroltatja a tíz parancsot – lehetőleg minden parancsot más-más tanulóval mondat el.
●	A tanár elismétli a parancsokat a Bibliában olvasható megfogalmazásban, és rögzíti is: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Szentírás
Tk. 45. o.
Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
A tízparancs:

	1.	„Én, az Úr, vagyok a te Istened … Rajtam kívül más istened ne legyen!…”
	2.	„Ne vedd hiába az Úr, a te Istened nevét…”
	3.	„Emlékezzél meg arról, hogy a szombat napját megszenteld!…”
	4.	„Tiszteld apádat és anyádat…!”
	5.	„Ne ölj!”
	6.	„Ne paráználkodj!”
	7.	„Ne lopj!”
	8.	„Ne tégy hamis tanúságot felebarátod ellen!”
	9.	„Ne kívánd meg felebarátod házát!”
	10.	„Ne kívánd meg feleségét … semmijét se, ami az övé!”	

Az értelmezés előkészítése
(Összidő: 25’)	Bibliodráma kiscsoportokban. Cél: megértetni, hogy a törvények sokszor óvnak, védenek bennünket.		
a)	Csoportok kialakítása
1’	2-3 fős csoportokra osztja az osztályt.
Csoportfelosztás: kiszámolással v. ülésrend szerint.
A tanulók kialakítják a csoportokat.		
b)	A feladat megadása
2’	1.	Ismerteti a csoportmunka menetét:
●	csoportokban dolgoznak, minden csoport kap egy feladatot;
●	a felkészülési idő 4’;
●	a felkészülési idő leteltével meg kell osztaniuk az osztállyal munkájuk eredményét.
2.	Kiadja a feladatokat:
A tízparancsolat egy-egy parancsát a hozzá kapcsolódó feladattal kis kártyákon kiosztja a csoportoknak.	

Feladatkártyák
Füzet	
c)	A feladatok elvégzése
4’	●	A csoportok elvégzik a kártyára írt feladatot.
●	A tanár körbejár, segít, ha kell.
●	A 4’ letelte előtt jelzi, mennyi idő van még a feladatra.		
d)	A csoportmunkák bemutatása
15-18’	A tanár sorban szólítja a csoportokat:
–	a csoporttagok kártyájukról felolvassák a kapott parancsot és a feladatot, majd
–	elmondják a paranccsal kapcsolatban leírt gondolatokat, illetve bemutatják a rövid jelenetet.		
e)	A csoportmunkák tapasztalatai
3’	Tanórai beszélgetés tanári kérdésekkel irányítva. Cél: eljutni a lelkiismeret fogalmáig.
●	Milyen célt szolgálnak a parancsok?
●	Miben segíthetnek a parancsok?
●	Honnan tudunk pl. arról, hogy nem hazudhatunk egymásnak, vagy nem ölhetjük meg a szomszédunkat?
(lelkiismeret)		
Értelmezés
5’	1.	A tanár összefoglalja, kiegészíti az elhangzottakat, elmondja a szentírási szöveg értelmezését.
2.	Rögzítik az értelmezést: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 49. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Értelmezés

A szöveg műfaja kultikus teofánia és szövetségokmány.
Az elbeszélés a zsidó nép hittapasztalatát fogalmazza meg: észrevették, hogy ha követik lelkiismeretük jó indításait, vagyis Isten útmutatásait, akkor Isten áldása lesz életükön. Ha azonban ellent mondanak ezeknek az indításoknak, összekuszálódik életük.
A parancsok a lelkiismeret indításait jelzik, nem kapcsolódik hozzájuk büntetés.	

Befejezés
2’	Házi feladat:
Megtanulandó: a tíz parancs (a füzet jegyzete); a szentírási szöveg tankönyvi szemelvényeivel elemezni (tartalom, értelmezés) a Kiv 19-24 részleteinek szövegét (a füzet jegyzete, tk. 45.49. o.).
Memoriter: a Kiv 20, 1-6 szövege.
Következő órán felelés szóban.	
Füzet, tk. 45.49. o.

Memoriter	
b)	Háttéranyagok
Táblakép (vetíthető formában)
Feladatkártyák
A feladatkártyákat a csoportok számának megfelelően kell előkészíteni. Egy csoportba 2-3 tanuló kerül. Lehetőség szerint a 10 feladatnak megfelelően 10 csoport legyen. Minden csoport 1 feladatot kap. Ha 10-nél több csoport van, 1 feladatot több csoport is megold (ekkor a csoportok egymás után mutatják be munkájuk eredményét). Ha 20-nál kisebb a létszám, egyes – hasonló – feladatok kimaradhatnak.

Az egyes csoportok feladatai:

1. csoport:	„Én, az Úr, vagyok a te Istened … Rajtam kívül más istened ne legyen!…” Mi gondoltok, miért ez lehet az első parancs? Miben segíthet minket, ha Istent tartjuk a legfontosabbnak életünkben? Írjátok le 2-3 mondatban, amit erről gondoltok!
2. csoport:	„Ne vedd hiába az Úr, a te Istened nevét …” Mit jelenthet Isten neve? Hol olvastunk már a Szentírásban névadásról? Mit jelent ott ez az esemény? Írjatok 2-3 mondatot erről korábbi ismereteitek alapján!
3. csoport:	„Emlékezzél meg arról, hogy a szombat napját megszenteld!…” Rövid (1 perces) jelenet formájában mutassátok be, mit élhettek át, ha vasárnap elég időt szántok arra, hogy elmenjetek szentmisére, és utána együtt ebédeljetek családotokkal!
4. csoport:	„Tiszteld apádat és anyádat…!” Rövid (1 perces) jelenet formájában mutassátok be, mit élhettek át, ha nagyszüleiteket rendszeresen látogatjátok, meghallgatjátok történeteiket, és a nyári szünetben egy kicsit segítetek is nekik!
5. csoport:	„Ne ölj!” Rövid (1 perces) jelenet formájában mutassátok be, mit élhettek át, ha iskolatársaitok gúnyolódva nehéz helyzetbe juttatnak titeket!
6. csoport:	„Ne paráználkodj!” Rövid (1 perces) jelenet formájában mutassátok be, mit élhettek át, ha barátotok/barátnőtök hűtlenül elhagy benneteket!
7. csoport:	„Ne lopj!” Rövid (1 perces) jelenet formájában mutassátok be, mit élhettek át, ha az osztályban mindenki mindenkitől elvesz mindent!
8. csoport:	„Ne tégy hamis tanúságot felebarátod ellen!” Rövid (1 perces) jelenet formájában mutassátok be, mit élhet át egyikőtök, ha bátran kiáll valaki mellett, akit a többiek indokolatlanul bántanak!
9. csoport:	„Ne kívánd meg felebarátod házát!” Rövid (1 perces) jelenet formájában mutassátok be, mit élhet át egyikőtök, ha irigykedik társára egy szép dolgáért, és ezért megrongálja azt!
10. csoport:	„Ne kívánd meg feleségét … semmijét se, ami az övé!” Rövid (1 perces) jelenet formájában mutassátok be, mit élhet át egyikőtök, ha társának barátját/barátnőjét tudatosan elhódítja!

Minta a feladatkártyákra:

1. csoport – az 1. parancs

„Én, az Úr, vagyok a te Istened … Rajtam kívül más istened ne legyen!…”

Mi gondoltok, miért ez lehet az első parancs? Miben segíthet minket, ha Istent tartjuk a legfontosabbnak életünkben? Írjátok le 2-3 mondatban, amit erről gondoltok!

Egyikőtök olvassa fel a többieknek, amit írtatok!
Felkészülési idő: 4 perc
Jó munkát!	5. csoport – az 5. parancs

„Ne ölj!”

Rövid (1 perces) jelenet formájában mutassátok be, mit élhettek át, ha iskolatársaitok gúnyolódva nehéz helyzetbe juttatnak titeket!

A jelenetet adjátok elő a többieknek!

Felkészülési idő: 4 perc
Jó munkát!	

26. óra:	A szövetségkötés (részletek a Kiv 24-29-ből)
a)	Az óra felépítése
Témája:	A szövetségkötés.
Célja:	A szövetségkötésről szóló szöveg (Kiv 24, 4b-8; 25,8-11.16.31.37; 27,1-2; 29,38-39.42-43) szóelemzése, szövegértelmezése. Reflektálás: szövetségünk Istennel.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Feleltetés
3’	Egy tanulót feleltet. Kérdés: A tízparancs; a Kiv 20, 1-6 szövege (memoriter); a bibliai elbeszélés (a Kiv 19-24 részletei) rövid tartalma és értelmezése a szentírási szöveg tankönyvi szemelvényeinek segítségével.
A feleletet értékelik (tárgyi tudás, szabatos megfogalmazás, aktualizálás).	A szentírási szöveg másolata a tankönyvből
(kivéve a memoriterhez)	
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: A szövetségkötés (részletek a Kiv 24-29-ből).
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép
A szövetségkötés (részletek a Kiv 24-29-ből)	

Prezentálás			
a)	Csöndes találkozás a szöveggel	2’	Kikeresteti a tankönyvből és elolvastatja a tanulókkal magukban a Kiv 24-29 részleteinek szövegét.	Tk. 47. o.	
b)	Hangos felolvasás
2’	Önként jelentkező tanulóval felolvastatja a szöveget.	Tk. 47. o.	
Feldolgozás			
a)	Szóelemzés
15’	Tanórai beszélgetés keretében:
1.	Kikeresteti a szövegből a legfontosabb kifejezéseket.
2.	Kérdéseket tesz fel, melyekkel elgondolkodtatja, rávezeti a tanulókat arra, melyik mit jelképezhet, mit jelenthet.
3.	Összegzi, kiegészíti, amit a tanulók megfogalmaztak.
Ezzel párhuzamosan jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	
Tk. 47-48. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Szóelemzés

	oltárt … és 12 emlékoszlopot: Isten jelen van a 12 törzsből álló Izrael életében
	vér: a vér Isten ajándéka, az élet elve; az Isten és ember közti kapcsolatot fejezi ki
	ládát: Isten jelenlétére emlékeztet
	mécstartót: Isten figyelő jelenléte	

b)	Értelmezés
10’	Tanórai beszélgetés keretében:
1.	Kérdéseket tesz fel, a válaszokat a tankönyv értelmezéséből keresteti ki a tanulókkal:
●	Melyik nemzedékkel kötött Isten szövetséget?
●	Milyen jelképek fejezik ki a szövegben a szövetséget?
2.	Rögzítik az értelmezést: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	
Tk. 49-50. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Értelmezés

Az ősi Izrael minden nemzedéke megélte valamiképpen, hogy Isten szövetséget kötött vele, ezt a tapasztalatot fogalmazták meg különféle módokon. A sátor, láda, mécstartó, oltár azok a külső jelek, amelyek ezt a szövetséget mutatják.	

Aktualizálás
5’	Tanórai beszélgetés – aktualizálás kérdések segítségével:
●	Mit jelenthet, hogy Isten velünk is szövetséget köt?
●	Mi történik, ha hűtlenek leszünk ehhez a szövetséghez?	Tk. 50. o.	
Befejezés
2’	Házi feladat:
Megtanulandó: a szentírási szöveg tankönyvi szemelvényeivel elemezni a Kiv 24-29 részleteinek szövegét (a füzet jegyzete, tk. 47-50. o.).
Következő órán felelés szóban.	
Füzet, tk. 47-50. o.	
b)	Háttéranyagok
A szentírási szöveg másolata a tankönyvből
A tízparancsolatról szóló szöveg (Kiv 19-24 részletei) tankönyvi szemelvényeinek másolata a feleltetéshez.
Táblakép (vetíthető formában)

3. Isten megtapasztalása Józsuétól Salamonig

	27. óra:	Történeti bevezetés a Józsuétól Salamonig terjedő korszakba
	28. óra:	Számonkérés a Józsuétól Salamonig terjedő kor történeti bevezetéséből; Jerikó bevétele (Józs 6, 1-16)
	29. óra:	Isten működése Józsue életében: Jerikó bevétele (Józs 6, 1-16)
	30. óra:	Istenélmények a bírák korában: Sámson hőstette (Bír 16, 1-31)
	31. óra:	Dávid győzelme Góliát fölött (1 Sám 17, 1-51)
	32. óra:	Isten jelenléte Salamon életében: Salamon templomavatási imája (részletek az 1 Kir 6-8-ból)

27. óra:	Történeti bevezetés a Józsuétól Salamonig terjedő korszakba
a)	Az óra felépítése
Témája:	Isten megtapasztalása Józsuétól Salamonig – történeti bevezetés.
Célja:	Történeti bevezetés a Kr. e. 1200-tól 931-ig terjedő időszakba. Olvasott szöveg megértése – készségfejlesztés a „tanulásút” módszer bevezetésével, az önálló tanulási stratégiák elsajátíttatása.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Feleltetés
3’	Egy tanulót feleltet. Kérdés: A szövetségkötést bemutató szöveg (a Kiv 24-29 részletei) rövid tartalma, legfontosabb szavainak elemzése és összefoglaló értelmezése a szentírási szöveg tankönyvi szemelvényeinek segítségével.
A feleletet értékelik (tárgyi tudás, szabatos megfogalmazás, aktualizálás).	A szentírási szöveg másolata a tankönyvből	
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: Isten megtapasztalása Józsuétól Salamonig – történeti bevezetés.
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép
Isten megtapasztalása Józsuétól Salamonig – történeti bevezetés	

Bevezetés a csoportmunkába		
A „tanulásút” módszer bevezetése
3’	Röviden ismerteti a tankönyvi bevezető szöveg új feldolgozási módszerét:
●	a tanulók 3-4 fős csoportokban dolgoznak;
●	a feldolgozás 4 lépésből áll (= 2 állomás 1-1 feladattal, illetve ezek ellenőrzése): ha egy csoport végzett egy feladattal, ill. annak ellenőrzésével, akkor megkaphatja a következő lépéshez szükséges borítékot;
●	fontos, hogy megfelelő hatékonysággal dolgozzanak, mert a következő órán számonkérés lesz ebből az anyagból.		
Csoportok kialakítása
2’	3-4 fős csoportokra osztja az osztályt.
Csoportfelosztás: pl. kártyákkal, kiszámolással vagy ülésrend szerint.
A tanulók kialakítják a csoportokat.	
Ültetőkártyák	
A szöveg feldolgozása 4 lépésben (össz.: 21’)	Cél:	Az önálló tanulás képességének fejlesztése.
Mialatt a csoportok dolgoznak, a tanár körbejár közöttük, szükség esetén segít.		
5’	1.	Csoportonként egy tanuló kimegy az 1. állomás borítékjáért
(az 1. állomás feladata: hiányos szöveg kiegészítése).
A csoportok megoldják a feladatot.	1. sz. boríték	
4’	2.	Csoportonként egy tanuló kimegy az 1. állomás feladatának ellenőrző (2. sz.) borítékjáért.
A csoportok ellenőrzik megoldásukat.	2. sz. boríték
Tk. 51-52. o.	
8’	3.	Csoportonként egy tanuló kimegy a 2. állomás borítékjáért
(a 2. állomás feladata: kérdésekre megkeresni adott szövegben a választ).
A csoportok megoldják a feladatot.	3. sz. boríték
Tk. 51-52. o.	
4’	4.	Csoportonként egy tanuló kimegy a 2. állomás feladatának ellenőrző (4. sz.) borítékjáért.
A csoportok ellenőrzik megoldásukat.	4. sz. boríték
Tk. 51-52. o.	
Közös ellenőrzés, az ismeretek megszilárdítása
8’	Ismétlő kérdésekkel megszilárdítja, elmélyíti az új ismereteket, tisztázza a fogalmakat. A tanulókat felszólítja: ha hiányosak a jegyzeteik, egészítsék ki (ő maga most nem ír a táblán).
●	Mikorra tehető a honfoglalás kora?
●	Mit jelent a békés beszivárgás?
●	Milyen Biblián kívüli források utalnak erre a korra?
●	Kik voltak a bírák?
●	Mi jellemzi a bírák korát?
●	Hol volt akkoriban a vallási központ?
●	Ki volt az utolsó bíra?
●	Mi volt az oka a királyság létrejöttének?
●	Ki volt az első három király?
●	Mikor uralkodtak?
A tanulók válaszaikhoz használhatnak segédeszközt.	Tk. 51-52. o.
Füzet

Tk., füzet	
Befejezés
2’	Házi feladat:
Megtanulandó: a Józsuétól Salamonig terjedő időszak történeti bevezetése (a füzet jegyzete, tk. 51-52 o.).
Következő órán írásbeli számonkérés az óra anyagából
(20’; segédeszköz: nincs).	
Füzet, tk. 51-52. o.	
b)	Háttéranyagok
A szentírási szöveg másolata a tankönyvből
A szövetségkötést bemutató szöveg (Kiv 24-29 részletei) tankönyvi szemelvényeinek másolata a feleltetéshez.
Táblakép (vetíthető formában)
Ültetőkártyák
A kártyákat az osztály létszámának megfelelően kell előkészíteni úgy, hogy egy csoportba 3-4 tanuló kerüljön.
Borítékok
A borítékokat a csoportok számának megfelelően kell előkészíteni.
1. sz. boríték
1. állomás	
Hová illenek a szövegben a következő szavak, kifejezések?
Kérem, hogy ne a lapra, hanem a füzetetekbe jegyzeteljetek!	
a)	szövetséget
b)	(kb. Kr. e. 1010-970)
c)	békés beszivárgás	d)	későbbi
e)	Biblián kívüli
f)	12 törzs	g)	Mózes
h)	filiszteusokkal
i)	Jordántól nyugatra	j)	karizmatikus vezető
k)	veszélyből kimentették
l)	Siló	m)	városállamokban
n)	egységtörekvésnek
o)	nemzetállam	
	
a)	A Salamonig terjedő korszak a történettudományokban
Az idézett bibliai szövegek nem szoros értelemben vett történeti leírások, ezért csak nagy vonalakban tudjuk rekonstruálni a hátterükben húzódó történelmi eseményeket.
Józsue kora: A Kr. e. 13. században Kánaán az egyiptomi birodalom érdekterületéhez tartozott. Az őslakók ……………(1) éltek, amelyek csak laza kapcsolatban voltak egymással. Közös veszedelem hírére ……………(2) kötöttek. A honfoglalóknak ezt a szervezett ellenállást kellett megtörniük, hogy megvethessék lábukat a(z) ……………(3) eső Kánaán földjén. Izrael fiai ………………(4) halála után, Kr. e. 1200 körül vonultak be az Ígéret földjére, és Józsue vezetésével megkezdték a honfoglalást. A föld fokozatos birtokbavétele………………(5), kisebb-nagyobb helyi csatározások és ügyes szövetségi politika eredménye volt. Az izraelita törzseknek először a Jordántól nyugatra fekvő terület lakatlan vidékeit, a hegyi legelőket sikerült birtokba venniük. A sűrűn lakott részeket, főleg a városokat csak …………(6) időpontokban foglalták el. A régészeti leletek, a Lákis, Debir és Hácor körüli ásatások csak részben igazolják a Józsue könyvében említett adatokat. Az izraeliták kánaáni jelenlétét azonban …………(7) forrás is igazolja: a Thébában talált (1896) kőlapon, amelyet „Izrael-sztélé”-nek neveztek el, Merneptah fáraó felsorolja hódításait, és említést tesz Izrael népéről is. Vallási szempontból Józsue korát általában a Jahve iránti hűség jellemezte.
A bírák kora (kb. Kr. e. 1200-1030): A honfoglalás és Kánaán felosztása a(z) ………………(8) között a bírák korában folytatódott. Az izraelitáknak nemcsak a föld régi lakóival, a kánaániakkal kellett megküzdeniük, hanem a szomszédos népekkel, a moabitákkal, az ammonitákkal, a mádiánitákkal és a(z) ………………(9) is. A bírák egyik csoportját azok a(z) ……………(10) személyek (pl. Bárák, Gedeon, Jefte) alkották, akik a harcok idején a népet irányították, illetve a ……………(11). Másik csoportjuk a szó valódi értelmében vett bíra, vagyis olyan személy volt, aki adott esetben egész törzset átfogó bírói tiszttel rendelkezett. Politikai szempontból többnyire a törzsek közti széthúzás, torzsalkodás volt jellemző. Hiányzott a központi hatalom. „Azokban a napokban ugyanis nem volt király Izraelben, hanem mindenki azt cselekedte, amit jónak látott” – olvassuk a Bírák könyvében (Bír 17,6; 21,25). Vallási szempontból a központ a Bételtől északra fekvő ……………(12) volt, ahol a szövetség ládáját is őrizték. Ugyanakkor vallási egységről sem beszélhetünk: a korszak fő vonása a Jahve és az idegen istenek közti ingadozás.
A királyság kezdeti időszaka: A királyság intézményének létrejötte annak a(z) ………………(13) gyümölcse, amely a bírák korának végén (főleg a növekvő filiszteus veszély miatt) történelmileg szükségessé vált. A király hatalma – ellentétben a bírákéval – valamennyi törzsre kiterjedt. Az izraeliták a királyság kezdeti időszakában fejezték be a honfoglalást: sikerült elfoglalniuk azokat a városállamokat is, amelyek még akadályt jelentettek a(z) ……………(14) megteremtésében. Sámuel, az utolsó bíró fölkente az első királyt, Sault (kb. Kr. e. 1030-1010), akit azután Dávid ………………(15), majd Salamon (kb. Kr. e. 970-931) követett a trónon.	
Ha elkészültetek a feladattal, gyertek a következő borítékért, hogy megnézzétek, hány találatotok van!	
2. sz. boríték
Az 1. állomás ellenőrzése	
Gratulálok a feladat megoldásához!
A helyes válaszokat a tankönyv 51-52. oldalán találjátok. Nézzétek meg, hány kifejezést sikerült a megfelelő helyre illesztenetek!
Ha készen vagytok az ellenőrzéssel, jöhettek a következő feladatot tartalmazó borítékért!	

Megoldás
1 – m; 2 – a; 3 – i; 4 – g; 5 – c; 6 – d; 7 – e; 8 – f; 9 – h; 10 – j; 11 – k; 12 – l; 13 – n; 14 – o; 15 – b
3. sz. boríték
2. állomás	
Nagyon ügyesek voltatok, eljutottatok a következő állomáshoz.
Keressétek ki a tankönyv 51-52. oldaláról a következő kérdésekre a válaszokat. A füzetetekben röviden jegyzeteljetek is. Hasznos, ha megadjátok azoknak a soroknak a számát, ahol a válasz található, megkönnyíti majd megoldásotok ellenőrzését.
Ismét kérem, hogy ne a lapra, hanem a füzetetekbe jegyzeteljetek!	
	1.	Lehet-e rekonstruálni teljesen a Kr. e 1200-tól 931-ig terjedő korszak történeti eseményeit?
	2.	Mikorra tehető Józsue kora?
	3.	Hogyan éltek az őslakosok a honfoglalás idején?
	4.	Kinek a vezetésével kezdték el az izraeliták a honfoglalást?
	5.	Hogyan hívjuk a föld birtokbavételének itt alkalmazott módját szaknyelven?
	6.	Milyen részeket foglaltak el hamar az izraeliták?
	7.	Mely városokat foglaltak el később?
	8.	Melyik fáraó emlékoszlopa tesz említést az izraelitákról?
	9.	Melyik korszak követi a honfoglalás korát?
	10.	Kikkel küzdöttek az izraeliták a bírák korában?
	11.	Kik voltak a bírák?
	12.	Mi volt a feladatuk a bíráknak?
	13.	Hol volt a vallási központ a bírák korában?
	14.	Ki volt az első király?
	15.	Mikor uralkodott Salamon?	
Ha megtaláltátok és fel is jegyeztétek a válaszokat, jöhettek a következő borítékért, amely a megoldást tartalmazza.	
4. sz. boríték
A 2. állomás ellenőrzése	
Örülök, hogy már a válaszok ellenőrzésénél jártok!
Ellenőrizzétek a kérdésekre adott válaszaitokat, hogy lássátok, milyen ügyesen dolgoztatok!	
	1.	Csak nagy vonalakban rekonstruálhatók az események.	51. o. a) pont 2-3. sor	
	2.	Józsue kora: Kr. e. 13. sz.	5. sor	
	3.	Az őslakosok városállamokban éltek.	7. sor	
	4.	Józsue vezetésével.	14. sor	
	5.	Békés beszivárgás.	16. sor	
	6.	A Jordántól nyugatra fekvő területeket.	19-20. sor	
	7.	Lákis, Debir, Hácor.	23. sor	
	8.	Merneptah fáraóé.	52. o. 4-5. sor	
	9.	A bírák kora.	9. sor	
	10.	Például a filiszteusokkal.	14-15. sor	
	11.	Karizmatikus vezető, ill. bírói tiszttel rendelkező személyek.	16. sortól	
	12.	Irányítás a harcok idején; bíráskodás.	18-22. sor	
	13.	Silóban volt a központ.	30. sor	
	14.	Az első király Saul volt.	45. sor	
	15.	Kb. Kr. e. 970-931	46-47. sor	
Gratulálok az eredményhez, remélem, megértettétek a bevezető szöveget!	

28. óra:	Számonkérés a Józsuétól Salamonig terjedő kor történeti bevezetéséből; Jerikó bevétele (Józs 6, 1-16)
a)	Az óra felépítése
Témája:	Isten megtapasztalása Józsuétól Salamonig – számonkérés a történeti bevezetésből. Jerikó bevétele – tartalmi bevezetés.
Célja:	A Józsuétól Salamonig terjedő kor történeti ismereteinek számonkérése. Ismerkedés a Jerikó bevételéről szóló szöveggel. Kiselőadás előkészítése.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Számonkérés			
a)	A számonkérés előkészítése
3-4’	Tartalmi bevezetése rövid ismétlő kérdésekkel:
●	Mettől meddig tartott a bírák kora?
●	Mely területeket foglalták el először az izraeliták?
●	Kinek az uralkodási ideje Kr. e. 1010-970?
A tanulók válaszaikhoz használhatják a tankönyvet, füzetet.	Tk. 51-52. o.

Tk., füzet	
b)	A dolgozat bevezetése
1’	1.	Beosztja a csoportokat (A, B), közben mindent (könyv, füzet…) elrakat.
2.	Elmondja a feladatot:
●	Kérdésekre kell válaszolni – röviden, érthetően.
●	Segédeszközt nem lehet használni.
●	Munkaidő: 20’.
3.	Kiosztja a feladatlapokat.	Dolgozatkérdések
(A/B csoport)
Feladatlapok
(A/B csoport)
Értékelőlapok
(A/B csoport)	
c)	Dolgozatírás
20+1’	1.	A tanulók munkába kezdenek.
A tanár dolgozatírás közben körbejár, figyel, szükség esetén segít értelmezni a feladatot.
2.	Az idő leteltével beszedi a kész dolgozatokat.		
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: Jerikó bevétele (Józs 6, 1-16) – tartalmi bevezetés.
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép
Jerikó bevétele – tartalmi bevezetés
(Józs 6, 1-16)	

Prezentálás			
a)	Csöndes találkozás a szöveggel
2’	Kikeresteti a Szentírásból és elolvastatja a tanulókkal magukban a Józs 6, 1-16 szövegét.	Szentírás	
b)	Hangos felolvasás
2’	Önként jelentkező tanulóval felolvastatja a szöveget.	Szentírás	
Feldolgozás kezdete: a szöveg tartalmának felidézése
4’	Elmondatja a szöveg tartalmát.
A tanulók a tartalom felidézéséhez használhatják a Szentírást.	
Szentírás	
Befejezés / kiselőadások előkészítése
5’	Házi feladat: nincs.
Szorgalmi házi feladat:
–	Nézzenek utána, mit lehet tudni Jerikóról mint ősi városról.
–	Információforrásként különféle lexikonokat használhatnak: pl. a Haag-féle Bibliai Lexikont; aki tud, az Interneten is kereshet adatokat.
–	Képeket is hozhatnak, ha tudnak.
–	A talált információkat, a történelmi adatokat a füzetükbe jegyzeteljék ki.
Következő órán kiselőadást lehet tartani a gyűjtött anyagból.	
Füzet	
b)	Háttéranyagok
Táblakép (vetíthető formában)
Dolgozatkérdések
A csoport
1.	Ismertesd vázlatosan a bírák korát!
Válaszodban térj ki:
a) az időpontra;
b) a társadalmi/politikai jellemzőkre;
c) a vallási jellemzőkre;
d) a kor vezető személyiségeinek jellemzőire.
2.	Mikor uralkodott Dávid?

B csoport
1.	Ismertesd vázlatosan Józsue korát!
Válaszodban térj ki:
a) az időpontra;
b) a honfoglalás lépéseire;
c) a Biblián kívüli forrásra.
2.	Ki volt Sámuel?
3.	Mikor uralkodott Saul?
4.	Mikor uralkodott Salamon?

Feladatlapok (A és B csoport)
Feladatlapok a diákoknak: dolgozatkérdések a válaszokhoz szükséges hely kihagyásával.

Értékelőlapok
A csoport

	Kérdés	Összpont-szám	Válasz elemei	Pontozás elemei	
1.	Ismertesd vázlatosan a bírák korát!
Válaszodban térj ki:				
	a)	az időpontra	1 pont	Kr. e. 1200-1030	1 p	
	b)	a társadalmi/politikai jellemzőkre	3 pont	a honfoglalás folytatódik	1 p	
			küzdelem pl. a filiszteusokkal	1 p	
			nincs központi hatalom	1 p	
	c)	a vallási jellemzőkre	2 pont	a központ: Siló	1 p	
			nincs vallási egység	1 p	
	d)	a kor vezető személyiségeinek jellemzőire	4 pont	vezetők a bírák	1 p	
			karizmatikus személyek	1 p	
			a népet irányítják	1 p	
			bírói feladat	1 p	
2.	Mikor uralkodott Dávid?	1 pont	Kr. e. 1010-970	1 p	

A dolgozat értékelése:
10-11 pont 5; 8-9 pont 4; 6-7 pont 3; 4-5 pont 2; 1-3 pont 1	

B csoport

	Kérdés	Összpont-szám	Válasz elemei	Pontozás elemei	
1.	Ismertesd vázlatosan Józsue korát!
Válaszodban térj ki:				
	a)	az időpontra	1 pont	Kr. e. 13. sz.	1 p	
	b)	a honfoglalás lépéseire	5 pont	őslakosok: lazán kapcsolódó városállamokban	1 p	
			Jordántól nyugatra hamarabb	1 p	
			békés beszivárgással	1 p	
			sűrűn lakott városokat később	1 p	
			fontos városok, pl. Lákis	1 p	
	c)	a Biblián kívüli forrásra	2 pont	Merneptah fáraó	1 p	
			emlékoszlopa	1 p	
2.	Ki volt Sámuel?	1 pont	az utolsó bíró	1 p	
3.	Mikor uralkodott Saul?	1 pont	Kr. e. 1030-1010	1 p	
4.	Mikor uralkodott Salamon?	1 pont	Kr. e. 970-931	1 p	

A dolgozat értékelése:
10-11 pont 5; 8-9 pont 4; 6-7 pont 3; 4-5 pont 2; 1-3 pont 1	

29. óra:	Isten működése Józsue életében: Jerikó bevétele (Józs 6, 1-16)
a)	Az óra felépítése
Témája:	Isten működése Józsue életében: Jerikó bevétele.
Célja:	A Jerikó bevételéről szóló bibliai elbeszélés (Józs 6, 1-16) szóelemzése, szövegértelmezése. Kiselőadások Jerikóról, a Jordán völgyében fekvő ősi városról. Reflektálás sikereink ajándék voltára.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: Isten működése Józsue életében: Jerikó bevétele (Józs 6, 1-16) – a szentírási részlet feldolgozásának folytatása.
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép
Isten működése Józsue életében: Jerikó bevétele
(Józs 6, 1-16)	

Kapcsolódás az előző órához: kiselőadások
8-10’	Az önkéntesek megtartják időkeretek közé szorított kiselőadásukat Jerikóról, az ősi városról.
A tanár az előadással párhuzamosan a legfontosabb, megtanulandó ismereteket rögzíti (ha szükséges, az előadás végén pontosít, kiegészít): jegyzetel a táblán, jegyzeteltet a füzetben.
A kiselőadások végén megnézik a tanulók által hozott képeket, amelyeket lehet, kiteszik a faliújságra. A tanár is előkészít képeket, ezeket kivetíti.	

Tábla, füzet
Képek Jerikóról	
Táblakép (folytatás)
Jerikó:

	a Jordán völgyében fekszik
	ősi (több ezer éves) város
	az ősi Jerikó a Kr. e. 13-12. sz.-ban már lakatlan volt, esetleg romokban hevert
	régészeti ásatások – Tell-esz-Szultan	

Feldolgozás			
a)	Szóelemzés
10’	Tanórai beszélgetés keretében:
1.	Kikeresteti a szövegből a legfontosabb kifejezéseket.
2.	Kérdéseket tesz fel, melyekkel elgondolkodtatja, rávezeti a tanulókat arra, melyik mit jelképezhet, mit jelenthet.
3.	Összegzi, kiegészíti, amit a tanulók megfogalmaztak.
Ezzel párhuzamosan jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	
Szentírás
Tk. 55-56. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Szóelemzés

	járjátok körül: liturgikus körmenet, de ostromot is jelenthet
	a hetedik napon: a kultikus elbeszélés eleme
	a szövetség ládája: Jahve jelenlétét jelképezi
	harsonaszó: a harsona kultikus és harcászati eszköz is
	törjön ki … lármába: harci és vallási rítus, Jahve hatalmának elismerése
	ne lármázzatok … míg: a Jahve jelenlétére emlékeztető rituális kiáltozást nem előzheti meg más zaj	

b)	Értelmezés
10’	Tanórai beszélgetés keretében:
1.	Kérdéseket tesz fel, a válaszokat a tankönyv értelmezéséből keresteti ki a tanulókkal:
●	Milyen műfajú a szöveg?
●	Mik a régészeti tények Jerikóval kapcsolatban?
●	Mit akar a szerző megfogalmazni?
●	Ki az elsődleges cselekvő?
2.	Rögzítik az értelmezést: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	
Tk. 57. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Értelmezés

A szöveg háborús cselekményt ír le kultikus elemekkel. A szerző tulajdonképpen hálát ad Jahvénak, hogy sikerült birtokba venniük az Ígéret földjét.	

Aktualizálás
5’	Tanórai beszélgetés – aktualizálás kérdések segítségével:
●	Hogyan reagálnak az izraeliták a honfoglalás sikereire, az Ígéret földjének birtokba vételére?
●	Mi mit kezdünk sikereinkkel?	Tk. 57. o.	
Kapcsolódás az előző órához: a dolgozat kiosztása, értékelése
2’	Az előző órán írt dolgozat kiosztása:
Értékeli az osztály munkáját, teljesítményét. Kiosztja a dolgozatokat. Megbeszélik az általános problémákat. A személyes kérdéseket az óra utáni szünetben beszélik meg.	Feladatlapok javítva
Értékelőlapok (A/B csoport)	
Befejezés
2’	Házi feladat:
Megtanulandó: Szentírással elemezni a Józs 6, 1-16 szövegét (a füzet jegyzete, tk. 54-57. o.).
Következő órán felelés szóban.	
Füzet, tk. 54-57. o.	
b)	Háttéranyagok
Táblakép (vetíthető formában)

Képek Jerikóról

A mai Jerikó határában, attól 2 km-re áll a Tell-esz-Szultan, az a törmelékdomb, amely az ősi város maradványait rejti

Tell-esz-Szultan – részlet	

30. óra:	Istenélmények a bírák korában: Sámson hőstette (Bír 16, 1-31)
a)	Az óra felépítése
Témája:	Istenélmények a bírák korában: Sámson hőstette – Sámson fogsága és halála.
Célja:	A Sámson hőstettét bemutató bibliai rész (Bír 16, 1-31) szóelemzése, szövegértelmezése. Reflektálás az Isten által ránk bízott feladatokra.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Feleltetés
3’	Egy tanulót feleltet. Kérdés: A Jerikó bevételéről szóló részlet (Józs 6, 1-16) rövid tartalma, legfontosabb szavainak elemzése és összefoglaló értelmezése a szentírási szöveg segítségével.
A feleletet értékelik (tárgyi tudás, szabatos megfogalmazás, aktualizálás).	Szentírás	
Az óra témájának megadása	1’	Ismerteti az óra témáját, címét: Sámson hőstette (Bír 16, 1-31).
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	
Táblakép, füzet	
Táblakép
Istenélmények a bírák korában: Sámson hőstette (Bír 16, 1-31)	

Prezentálás			
a)	Csöndes találkozás a szöveggel	2’	Kikeresteti a Szentírásból és elolvastatja a tanulókkal magukban a Bír 16, 1-31 szövegét.	Szentírás	
b)	Hangos felolvasás
2’	Önként jelentkező tanulóval felolvastatja a szöveget.	Szentírás	
Feldolgozás			
a)	A szöveg tartalmának felidézése
2’	Elmondatja a szöveg tartalmát.
A tanulók a tartalom felidézéséhez használhatják a Szentírást.	
Szentírás	
b)	Szóelemzés
10-12’	Tanórai beszélgetés keretében:
1.	Kikeresteti a szövegből a legfontosabb kifejezéseket.
2.	Kérdéseket tesz fel, melyekkel elgondolkodtatja, rávezeti a tanulókat arra, melyik mit jelképezhet, mit jelenthet.
3.	Összegzi, kiegészíti, amit a tanulók megfogalmaztak.
Ezzel párhuzamosan jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	
Szentírás
Tk. 61. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Szóelemzés

	Sámson: ‘a nap fia’, a bírák egyike, legendás alak
	Delila: ‘leomló hajfürt’, Sámson kedvese
	nazír: Istennek szentelt személy, ennek jeleként tartózkodott bizonyos ételektől, italoktól, és nem vágta le a haját
	eltávozott … ereje: csak addig volt Sámsonnak ereje, amíg hű maradt Jahvéhoz	

c)	Értelmezés
10-12’	Tanórai beszélgetés keretében:
1.	Kérdéseket tesz fel, a válaszokat a tankönyv értelmezéséből keresteti ki a tanulókkal:
●	Milyen műfajú a szöveg?
●	Ki az elsődleges cselekvő?
●	Miért veszítette el és miért nyerte ismét vissza Sámson az erejét?
2.	Rögzítik az értelmezést: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	
Tk. 62-63. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Értelmezés

A szöveg műfaja mesés és legendás elemekkel átszőtt elbeszélés. Arra figyelmezteti az olvasót, hogy az embernek addig van ereje, amíg hű Istenhez.	

Aktualizálás
5’	Tanórai beszélgetés – aktualizálás kérdések segítségével:
●	Követ-e el bűnt Sámson?
●	Mikor hajtja végre feladatát?
●	Ránk milyen feladatot bíz Isten?	Tk. 63. o.	
Befejezés
2’	Házi feladat:
Megtanulandó: Szentírással elemezni a Bír 16, 1-31 szövegét (a füzet jegyzete, tk. 60-63. o.).
Következő órán felelés szóban.	
Füzet, tk. 60-63. o.	
b)	Háttéranyagok
Táblakép (vetíthető formában)

31. óra:	Dávid győzelme Góliát fölött (1 Sám 17, 1-51)
a)	Az óra felépítése
Témája:	Isten jelenléte Dávid életében: Dávid győzelme Góliát fölött.
Célja:	A Dávid győzelméről szóló szöveg (1 Sám 17, 1-51) szóelemzése, szövegértelmezése. Reflektálás: mit kezdhetünk ránk nehezedő feladatainkkal.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Feleltetés
3’	Egy tanulót feleltet. Kérdés: Sámson hőstette – a szöveg (Bír 16, 1-31) rövid tartalma, legfontosabb szavainak elemzése és összefoglaló értelmezése a szentírási szöveg segítségével.
A feleletet értékelik (tárgyi tudás, szabatos megfogalmazás, aktualizálás).	Szentírás	
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: Isten jelenléte Dávid életében:Dávid győzelme Góliát fölött (1 Sám 17, 1-51).
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép
Isten jelenléte Dávid életében: Dávid győzelme Góliát fölött (1 Sám 17, 1-51)	

Prezentálás			
Csöndes találkozás a szöveggel	5’	Kikeresteti a Szentírásból és elolvastatja a tanulókkal magukban az 1 Sám 17, 1-51 szövegét.	Szentírás	
Feldolgozás			
a)	A szöveg tartalmának felidézése
5’	Elmondatja a szöveg tartalmát.
A tanulók a tartalom felidézéséhez használhatják a Szentírást.	
Szentírás	
b)	Értelmezés
10-12’	Tanórai beszélgetés keretében:
1.	Kérdéseket tesz fel, a válaszokat a tankönyv értelmezéséből keresteti ki a tanulókkal:
●	Milyen műfajú a szöveg?
●	Ki az elsődleges cselekvő?
●	Miért Dávid győz?
2.	Rögzítik az értelmezést: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	
Tk. 67. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Értelmezés

Az elbeszélés népi monda és kultikus elbeszélés elemeiből áll. A szerző azt akarja bizonyítani, hogy Dávid alkalmasabb az uralkodásra, mint Saul. Dáviddal van az Úr, ez a szöveg legfontosabb mondanivalója.	

Aktualizálás
10-12’	Tanórai beszélgetés – aktualizálás kérdések segítségével:
●	Hogyan birkózunk meg a fölénk tornyosuló feladatokkal?	Tk. 68. o.	
Befejezés
3’	Házi feladat:
●	Megtanulandó: Szentírással elemezni (tartalom, értelmezés) az 1 Sám 17, 1-51 szövegét (a füzet jegyzete, tk. 67-68. o.).
●	Mindenki nézzen utána, mi annak a templomnak a neve, ahová tartozik.
Következő órán felelés szóban.	
Füzet, tk. 67-68. o.	
b)	Háttéranyagok
Táblakép (vetíthető formában)

32. óra:	Isten jelenléte Salamon életében: Salamon templomavatási imája (részletek az 1 Kir 6-8-ból)
a)	Az óra felépítése
Témája:	A Salamon építette templom mint a Jahvéval való találkozás színhelye.
Célja:	Salamon templomavatási imájának (1 Kir 6,1; 8, 10-13.22-29.41-43) szóelemzése, szövegértelmezése. Reflektálás arra, mit jelent számunkra a templom.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Feleltetés
3’	Egy tanulót feleltet. Kérdés: A Dávid Góliát fölött aratott győzelmét bemutató szöveg (1 Sám 17, 1-51) rövid tartalma és összefoglaló értelmezése a szentírási szöveg segítségével.
A feleletet értékelik (tárgyi tudás, szabatos megfogalmazás, aktualizálás).	Szentírás	
Bevezetés, az aktualizálás előkészítése
3’	Előkészítés egyéni munka keretében, tanári kérdésekkel irányítva:
2-3 mondatot írat a tanulókkal a füzetükbe:
●	Mit jelent számukra a templom?
●	Milyen élményük van templomokkal kapcsolatban?	

Füzet	
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: Salamon templomavatási imája (részletek az 1 Kir 6-8-ból).
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép
Salamon templomavatási imája
(részletek az 1 Kir 6-8-ból)	

Prezentálás			
Csöndes találkozás a szöveggel
3’	Kikeresteti a tankönyvből és elolvastatja a tanulókkal magukban az 1 Kir 6-8 részleteinek szövegét.	Tk. 66-67. o.	
Feldolgozás			
a)	A szöveg tartalmának felidézése
3’	Elmondatja a szöveg tartalmát.
A tanulók a tartalom felidézéséhez használhatják a tankönyvi szöveget.	
Tk. 66-67. o.	
b)	Szóelemzés
10’	Tanórai beszélgetés keretében:
1.	Kikeresteti a szövegből a legfontosabb kifejezéseket.
2.	Kérdéseket tesz fel, melyekkel elgondolkodtatja, rávezeti a tanulókat arra, melyik mit jelképezhet, mit jelenthet.
3.	Összegzi, kiegészíti, amit a tanulók megfogalmaztak.
Ezzel párhuzamosan jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	
Szentírás
Tk. 67. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Szóelemzés

	felhő: Jahve jelenlétének szimbóluma
	ég s az egek egei: a korabeli világkép eleme, Isten világfelettiségét fejezi ki
	idegen: azaz nem zsidó; az ima vége valószínűleg már a babiloni fogság után íródott	

c)	Értelmezés
10’	Tanórai beszélgetés keretében:
1.	Kérdéseket tesz fel, a válaszokat a tankönyv értelmezéséből keresteti ki a tanulókkal:
●	Milyen műfajú a szöveg?
●	Kinek van szüksége templomra?
2.	Rögzítik az értelmezést: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	
Tk. 68. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Értelmezés

Az Istennel való találkozás helyére mindig az embernek van szüksége. Az elbeszélés figyelmezteti az olvasót, hogy Istent földi szem nem láthatja.	

Aktualizálás és kapcsolódás az előző órához, a hf. megbeszélése
5’	Tanórai beszélgetés:
●	Előveteti a tanulókkal az óra elején írt mondatokat, és önként jelentkezőkkel felolvastatja, amit írtak.
●	Megbeszélik azt is, kinek sikerült azonosítania, melyik templomhoz tartozik.
●	Javaslatot tesz közös templomlátogatás szervezésére.	Tk. 68. o.	
Befejezés
2’	Házi feladat:
Megtanulandó: a szentírási szöveg tankönyvi szemelvényeivel elemezni az 1 Kir 6-8 részleteinek szövegét (a füzet jegyzete, tk. 66-68. o.).
Következő órán felelés szóban.	
Füzet, tk. 66-68. o.	
b)	Háttéranyagok
Táblakép (vetíthető formában)

4. ISTENÉLMÉNYEK A PRÓFÉTÁK ARANYKORÁBAN

	33. óra:	A próféták aranykora – történeti és irodalmi bevezetés
	34. óra:	Számonkérés a prófétai kor történeti és irodalmi bevezetőjéből
	35. óra:	Illés szimbolikus cselekedete a Jahve-hit védelmében (1 Kir 18, 16b-40)
	36. óra:	Ámosz jövendölése Jahve napjáról (Ám 5, 18-24)
	37. óra:	Az Isten megbocsátó szeretetét hirdető Ózeás (Óz 11, 1b-9)
	38. óra:	A messiási eszme gyökerei Nátán jövendölésében (2 Sám 7, 4-16)
	39. óra:	Izajás jövendölése az Emmánuelről (Iz 7, 10-17)
	40. óra:	Izajás próféciája a királyi gyermekről (Iz 8,23b - 9,6)
	41. óra:	A Messiásra vonatkozó izajási ígéret (Iz 11, 1-9)
	42. óra:	Összefoglalás: Illés, Ámosz, Ózeás, Nátán és Izajás
	43. óra:	Számonkérés: Illés, Ámosz, Ózeás, Nátán és Izajás
	44. óra:	Jeremiás szavai az új szövetségről (Jer 31, 31-34)
	45. óra:	Ezekiel jövendölése Izrael igazi pásztoráról (Ez 34, 11-12.23-28)
	46. óra:	A Jahve Szolgájáról szóló negyedik dal Második Izajásnál
(Iz 52,13 - 53,12)
	47. óra:	Összefoglalás: Jeremiás, Ezekiel, Második Izajás
	48. óra:	Számonkérés Jeremiás, Ezekiel és Második Izajás próféciáiból

33. óra:	A próféták aranykora – történeti és irodalmi bevezetés
a)	Az óra felépítése
Témája:	Istenélmények a próféták aranykorában – történeti és irodalmi bevezetés.
Célja:	A próféták aranykora (Kr. e. 931-től 538-ig) történeti hátterének, a prófétai irodalom alapvető műfajainak (prófétai elbeszélések, kölcsönzött beszédformák, mondások, messiási jövendölések), ezek jellemzőinek megismerése. Csoportmunka kialakítása.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Bevezetés
2’	Tanórai beszélgetés – a téma bevezetése kérdésekkel:
●	Próféta: mi jut a tanulók eszébe erről a szóról?
●	Mit hallottak korábban e korról, vannak-e ismereteik?		
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: A próféták aranykora – történeti és irodalmi bevezetés.
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép
A próféták aranykora – történeti és irodalmi bevezetés	

Bevezetés a csoportmunkába		
a)	Csoportok kialakítása
2’	3-4 fős csoportokra osztja az osztályt.
Csoportfelosztás: pl. kártyákkal, kiszámolással vagy ülésrend szerint.
A tanulók kialakítják a csoportokat.	
Ültetőkártyák	
b)	A feladat megadása
3’	1.	Ismerteti a csoportmunka menetét:
●	csoportokban dolgoznak, minden csoport kap egy feladatot;
●	a felkészülési idő 5 perc; a feladat megoldásához a tankönyvet (69-72. o.) használhatják, jegyzetelniük kell;
●	a csoportnak „szónokot” kell választania, aki a felkészülési idő leteltével beszámol az elvégzett feladatról.
2.	Kiadja a feladatokat:
Minden csoport megkapja a sorszámának megfelelő feladatkártyát, amelyen a csoport pontos feladata áll.	

Tk. 69-72. o.

Feladatkártyák
Füzet	
A feladat elvégzése csoportokban
5’	●	A csoportok munkához látnak.
●	A tanár körbejár, segít, ha kell. Bátorít, munkára ösztönöz.
●	Az 5’ letelte előtt jelzi, mennyi idő van még a feladatra.		
Ismeretek prezentálása, jegyzetelés
20’ 	1.	A feladatkártyák sorszáma szerinti rendben a csoportok szónokai a táblához mennek, és ismertetik vázlatukat. Ha egy feladatot több csoport is kapott, képviselőik együtt mennek ki, kiegészítik, pontosítják egymás vázlatát.
2.	A tanár a beszámolók közben jegyzeteli a táblán a fontos adatokat (egyúttal szűri is az elhangzottakat).
3.	A tanulókat is jegyzetelésre szólítja fel.	

Tábla

Füzet	
Táblakép (folytatás)
A próféták aranykora: a dávidi birodalom kettészakadásától a zsidók babiloni fogságának végéig.

Új gondolkodásmód jellemzi a kort az üdvösségről és az üdvösség közvetítőjéről:
	az üdvösség nem csupán a zsidó népre, hanem minden népre kiterjed
	üdvösségközvetítő: a királyi Messiás (Emmánuel, királyi gyermek, pásztor), az Úr Szolgája

a)	A próféták aranykora a történettudományokban

	próféta:
–	olyan személy, aki Isten nevében beszél, isteni akaratot vagy útmutatást hirdet jóslatok, ill. jelképes cselekedetek formájában
–	a prófétaság gyökerei Mózesig nyúlnak vissza
–	prófétaközösségek: nemzeti és vallási egységesítő erőt képviselnek
–	kiemelkedő karizmatikus személyek: Sámuel, Nátán, Illés, Elizeus
–	klasszikus prófétaság: Ámosz, Ózeás, Izajás, Mikeás, Jeremiás, Ezekiel és Második Izajás

	a kettészakadt dávidi birodalom: Izrael és Júda

	Izrael:	–	nagyobb terület, gazdagabb, zavaros belpolitikai helyzet
–	prófétái: Illés, Elizeus, Ámosz, Ózeás – a vallás tisztaságát védelmezték a pogány papok és próféták tevékenységével szemben
–	összeomlás: Kr. e. 722-ben – asszír fogság
	Júda:	–	kisebb terület, szegényebb, de szellemi-lelki gazdaság: jeruzsálemi templom, ünnepi zarándoklatok
–	Ácház király: szír-efraimita háború – asszír befolyás
–	Jozija király: vallási reform – törvénygyűjtemény megtalálása
–	prófétái: Izajás, Mikeás, Jeremiás, Ezekiel és Második Izajás
–	összeomlás: Kr. e. 598-ban – babiloni fogság

	a babiloni fogság időszaka (Kr. e. 586-538):

–	vallási és nemzeti öntudat erősödése a papok, próféták hatására
–	imaházak (gör. szünagógé): elmélkedés történelmükről, vétkeikről, Istenükről, jövőjükről
–	Círusz perzsa király rendelete – visszatérés Júdába

b)	A próféták aranykora a Bibliában – irodalmi műfajok

Elbeszélések
	egy-egy próféta életének eseményeiről (meghívásáról, látomásairól, szimbolikus cselekedeteiről) és igehirdetéséről szóló írások

Kölcsönzött beszédformák: az élet különféle területeiről származó műfajok
	magasztaló ének; himnusz; siratóének; gúnydal (példák)

Mondások
	Isten nevében megfogalmazott, bajt vagy üdvösséget hirdető kijelentések

Messiási jövendölések
	cél: a remény ébrentartása; Isten a jövőben is segít, elküldi az üdvösség közvetítőjét
	prófétai homály: a próféciák egyszerre vonatkoznak a próféta korára és a távoli jövőre
	a Messiás hozta üdvösséget, az Isten országát valószerűtlen látomások keretében mutatják be	

Ismeretek
megszilárdítása
5’	Ismétlő kérdésekkel megszilárdítja az ismereteket, tisztázza a fogalmakat:
●	Mit jelent a próféta szó?
●	Mikorra nyúlik vissza a prófétaság kezdete?
●	Mikor szakadt ketté az ország?
●	Mi jellemezte Izraelt?
●	Mi jellemezte Júdát?
●	Ki volt Jozija? Milyen esemény fűződik a nevéhez?
●	Mikorra tehető a babiloni fogság?
A tanulók válaszaikhoz használhatnak segédeszközt.	Tk. 69-72. o.

Táblakép, füzet	
Befejezés
2’	Házi feladat:
Megtanulandó: a korszak történeti hátteréről elhangzott ismeretek, a műfajok jellemzői (a füzet jegyzete, tk. 69-72. o.).
Következő órán írásbeli számonkérés az óra anyagából
(20’; segédeszköz: nincs).	
Füzet, tk. 69-72. o.	
b)	Háttéranyagok
Ültetőkártyák
A kártyákat az osztály létszámának megfelelően kell előkészíteni úgy, hogy egy csoportba 3-4 tanuló kerüljön.
Feladatkártyák
A feladatkártyákat a csoportok számának megfelelően kell előkészíteni.
Lehetőség szerint a 6 feladatnak megfelelően 6 csoport legyen. Minden csoport 1 feladatot kap. Ha több csoport van, 1 feladatot több csoport is megold (ekkor képviselőik együtt állnak az osztály elé, kiegészítik, pontosítják egymás vázlatát). Ha kicsi a létszám, a tanulók kettesével is dolgozhatnak.

Az egyes csoportok feladatai:
1. csoport:	A tk. 69. oldalán az a) pont 1. bekezdéséből jegyzeteljétek ki a próféta szó jelentését és a prófétaság történetét!
2. csoport:	A tk. 70. oldalának 1-2. bekezdéséből jegyzeteljétek ki a kettészakadt dávidi birodalom északi részének, Izraelnek a történetét!
3. csoport:	A tk. 70. oldalának 3. bekezdéséből (71. o. közepéig) jegyzeteljétek ki a kettészakadt dávidi birodalom déli részének, Júdának a történetét!
4. csoport:	A tk. 71. oldalának 2. bekezdéséből jegyzeteljétek ki a zsidók babiloni fogságáról szóló történeti leírást!
5. csoport:	A tk. 72. oldalán a b) pontból jegyzeteljétek ki az elbeszélés, a kölcsönzött beszédformák és a mondások műfaji jellemzőit! A Bibliából olvassátok el a szövegben megjelölt részeket, és röviden foglaljátok össze az idézetek tartalmát!
6. csoport:	A tk. 72. oldalának 3. bekezdéséből és az 1-3. pontokból jegyzeteljétek ki a messiási jövendölések műfaji jellemzőit!

Táblakép (vetíthető formában)

34. óra:	Számonkérés a prófétai kor történeti és irodalmi bevezetőjéből
a)	Az óra felépítése
Témája:	Írásbeli számonkérés a prófétai kor történeti és irodalmi bevezetőjéből.
Célja:	A próféták aranykorához kapcsolódó történeti és irodalmi ismeretek számonkérése. Reflektálás a prófétai hivatásra.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Számonkérés			
a)	A számonkérés előkészítése
2-3’	Tartalmi bevezetése rövid ismétlő kérdésekkel:
●	Mikorra tehető a próféták aranykora?
●	Mi jellemezte Júda életét?
●	A próféták milyen beszédformákat használtak?
A tanulók válaszaikhoz használhatják a tankönyvet, füzetet.	Tk. 69-72. o.

Tk., füzet	
b)	A dolgozat bevezetése
1’	1.	Beosztja a csoportokat (A, B), közben mindent (könyv, füzet…) elrakat.
2.	Elmondja a feladatot:
●	Kérdésekre kell válaszolni – röviden, érthetően.
●	Segédeszközt nem lehet használni.
●	Munkaidő: 20’.
3.	Kiosztja a feladatlapokat.	Dolgozatkérdések
(A/B csoport)
Feladatlapok
(A/B csoport)
Értékelőlapok
(A/B csoport)	
c)	Dolgozatírás
20+1’	1.	A tanulók munkába kezdenek.
A tanár dolgozatírás közben körbejár, figyel, szükség esetén segít értelmezni a feladatot.
2.	Az idő leteltével beszedi a kész dolgozatokat.		
Az óra témájának megadása	1’	Ismerteti az óra témáját: Reflektálás a prófétai hivatásra.		
Reflektálás a prófétai hivatásra – aktualizálás
10-15’	Tanórai beszélgetés – aktualizálás kérdések segítségével.
Megmutatja Sieger Köder Illés c. festményét.
●	Milyen testtartásban van a próféta, mit látunk az alakjából?
(kinyújtott kéz, eltakart arc…)
●	Milyen természeti jelenségeket festett meg a művész?
(vihar, villámlás, tűz)
●	Milyen színek uralják a festményt?
(sok a piros)
●	Honnan ismerősek ezek a motívumok?
(mózesi történetek)
●	Mit mutatnak ezek a jelek, ki a fontos Illés életében? „Hol” találkozhat Istennel?
●	Mi hol találkozhatunk Istennel? Mikor tudjuk betölteni küldetésünket?	
Sieger Köder festménye	
Befejezés
2’	Házi feladat:
Olvassák el a 1 Kir 18, 16b-40 szövegét, és írják le 3-4 mondatban a tartalmát a füzetükbe.	
Füzet	
b)	Háttéranyagok
Dolgozatkérdések
A csoport
1.	Melyik kort nevezzük a próféták aranykorának?
2.	Magyarázd meg a próféta szó jelentését! Sorold fel a pogány befolyás ellen küzdő prófétákat!
3.	Mutasd be Izrael történetét!
4.	Mutasd be a babiloni fogság történetét!
5.	Határozd meg az elbeszélések, a kölcsönzött beszédformák és a mondások műfaji sajátosságait!

B csoport
1.	Milyen új vonások jellemezik a próféták aranykorát?
2.	Adj rövid történeti áttekintést a prófétaság kialakulásáról! Sorold fel a nagy prófétákat a 8. századtól!
3.	Mutasd be Júda történetét!
4.	Mutasd be a babiloni fogság történetét!
5.	Határozd meg a messiási jövendések műfaji sajátosságait!

Feladatlapok (A és B csoport)
Feladatlapok a diákoknak: dolgozatkérdések a válaszokhoz szükséges hely kihagyásával.
Értékelőlapok
A csoport

	Kérdés	Összpont-szám	Válasz elemei	Pontozás elemei	
1.	Melyik kort nevezzük a próféták aranykorának?	3 pont	a Dávidi birodalom kettészakadásától	1 p	
			a zsidók babiloni fogságának végéig	1 p	
			Kr. e. 931-538	1 p	
2.	Magyarázd meg a próféta szó jelentését!
Sorold fel a pogány befolyás ellen küzdő prófétákat!	4 pont	görög prophétész (hírnök, szóvivő, beszélő)	1 p	
			olyan személy, aki Isten nevében beszél, isteni akaratot vagy útmutatást hirdet	1 p	
			jóslatok, ill. jelképes cselekedetek formájában	1 p	
			Sámuel, Nátán, Illés, Elizeus	1 p	
3.	Mutasd be Izrael történetét!	4 pont	nagyobb terület, gazdagabb, zavaros belpolitikai helyzet	1 p	
			próféták: Illés, Elizeus, Ámosz, Ózeás	1 p	
			a vallás tisztaságát védelmezték a pogány befolyással szemben	1 p	
			összeomlás: Kr. e. 722, asszír fogság	1 p	
4.	Mutasd be a babiloni fogság történetét!	3 pont	Kr. e. 586-538	1 p	
			vallási és nemzeti öntudat erősödése, imaházak: ima, elmélkedés történelmükről, vétkeikről, Istenükről, jövőjükről	1 p	
			Círusz perzsa király engedélyével tértek vissza Júdába	1 p	
5.	Határozd meg az elbeszélések, a kölcsönzött beszédformák és a mondások műfaji sajátosságait!	4 pont	elbeszélések: egy-egy próféta életének eseményeiről, igehirdetéséről szólnak	1 p	
			kölcsönzött beszédformák: (példákkal) magasztaló ének, himnusz, siratóének, gúnydal	2 p	
			mondások: Isten nevében megfogalmazott, bajt vagy üdvösséget hirdető kijelentések	1 p	

A dolgozat értékelése:
16-18 pont 5; 13-15 pont 4; 10-12 pont 3; 6-9 pont 2; 1-5 pont 1	

B csoport

	Kérdés	Összpont-szám	Válasz elemei	Pontozás elemei	
1.	Milyen új vonások jellemezik a próféták aranykorát?	3 pont	új gondolatok az üdvösségről és az üdvösség közvetítőjéről	1 p	
			üdvösség: minden emberre kiterjed	1 p	
			üdvösségközvetítő: a királyi Messiás, az Úr Szolgája	1 p	
2.	Adj rövid történeti áttekintést a prófétaság kialakulásáról!
Sorold fel a nagy prófétákat a 8. századtól!	4 pont	Mózes, a profetikus szabadító	1 p	
			Kr. e. 11. sz.: első prófétaközösségek (elragadtatás, ének, ritmikus zene)	1 p	
			bírák korában: nemzeti és vallási egységesítő erő	1 p	
			Ámosz, Ózeás, Izajás, Mikeás, Jeremiás, Ezekiel, Második Izajás	1 p	
3.	Mutasd be Júda történetét!	5 pont	kisebb terület, szegényebb, de szellemi-lelki gazdagság: templom, zarándoklatok	1 p	
			Ácház: szír-efraimita háború	1 p	
			Jozija: vallási reformok (törvénygyűjtemény megtalálása)	1 p	
			próféták: Izajás, Mikeás, Jeremiás, Ezekiel, Második Izajás	1 p	
			összeomlás: Kr. e. 598, babiloni fogság	1 p	
4.	Mutasd be a babiloni fogság történetét!	3 pont	Kr. e. 586-538	1 p	
			vallási és nemzeti öntudat erősödése, imaházak, ima, elmélkedés történelmükről, vétkeikről, Istenükről, jövőjükről	1 p	
			Círusz perzsa király engedélyével visszatértek Júdába	1 p	
5.	Határozd meg a messiási jövendések műfaji sajátosságait!	3 pont	cél: a remény ébrentartása; Isten a jövőben is segít, elküldi az üdvösség közvetítőjét	1 p	
			prófétai homály: a próféciák egyszerre vonatkoznak a próféta korára és a távoli jövőre	1 p	
			a Messiás hozta üdvösséget, az Isten országát valószerűtlen látomások keretében mutatják be	1 p	

A dolgozat értékelése:
16-18 pont 5; 13-15 pont 4; 10-12 pont 3; 6-9 pont 2; 1-5 pont 1	

Sieger Köder festménye: Illés

35. óra:	Illés szimbolikus cselekedete a Jahve-hit védelmében (1 Kir 18, 16b-40)
a)	Az óra felépítése
Témája:	Isten üzenete Illés működésében – Illés szimbolikus cselekedete a Jahve-hit védelmében.
Célja:	Az Illés szimbolikus tettét bemutató elbeszélés (1 Kir 18, 16b-40) szóelemzése, szövegértelmezése. Reflektálás arra, hogyan tehetünk tanúságot életünkben.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Kapcsolódás az előző órához: a dolgozat kiosztása, értékelése
5’	Az előző órán írt dolgozat kiosztása:
Értékeli az osztály munkáját, teljesítményét. Kiosztja a dolgozatokat. Megbeszélik az általános problémákat. A személyes kérdéseket az óra utáni szünetben beszélik meg.	Feladatlapok javítva
Értékelőlapok (A/B csoport)	
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: Illés szimbolikus cselekedete a Jahve-hit védelmében (1 Kir 18, 16b-40).
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép
Illés szimbolikus cselekedete a Jahve-hit védelmében
(1 Kir 18, 16b-40)	

Feldolgozás			
a)	Kapcsolódás az előző órához: a hf. megbeszélése	3’	2-3 tanulóval felolvastatja a házi feladatot: az 1 Kir 18, 16b-40 rövid tartalmát.	Füzet	
b)	Szóelemzés
10-12’	Tanórai beszélgetés keretében:
1.	Kikeresteti a szövegből a legfontosabb kifejezéseket.
2.	Kérdéseket tesz fel, melyekkel elgondolkodtatja, rávezeti a tanulókat arra, melyik mit jelképezhet, mit jelenthet.
3.	Összegzi, kiegészíti, amit a tanulók megfogalmaztak.
Ezzel párhuzamosan jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	
Szentírás
Tk. 74. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Szóelemzés

	Illés: ‘Jahve Isten’
	Ácháb: Izrael királya, aki elnézte a Baál-kultuszt
	Baálok: bálvány-istenek
	Kármel: hegy a Földközi-tenger partján
	Jezabel: Ácháb föníciai felesége, a Baál-kultusz támogatója
	késekkel … vagdalták magukat: Keleten szokás volt, célja az önkívületi állapot elérése, melyet az ima-meghallgatás feltételének tekintettek
	megölette őket: a kifejezés Illés végérvényes diadalára utal	

c)	Értelmezés
10-12’	Tanórai beszélgetés keretében:
1.	Kérdéseket tesz fel, a válaszokat a tankönyv értelmezéséből keresteti ki a tanulókkal:
●	Mi az elbeszélés műfaja?
●	Miért küzd Illés?
2.	Rögzítik az értelmezést: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	
Tk. 77. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Értelmezés

Az elbeszélés műfaja monda. Arra emlékeztet, hogy a próféta hitelesen és hatékonyan szállt szembe a pogány hiedelmekkel és tett tanúságot az élő Istenről.	

Aktualizálás
5-6’	Tanórai beszélgetés – aktualizálás kérdések segítségével:
●	Hogyan kapcsolhatjuk össze a múlt órai Illés-ábrázolást az Illés szimbolikus tettét bemutató szöveggel?
●	Nekünk mikor van szükségünk nagy bátorságra?	Tk. 78. o.	
Befejezés
2’	Házi feladat:
Megtanulandó: Szentírással elemezni az 1 Kir 18, 16b-40 szövegét (a füzet jegyzete, tk. 73-74.77-78. o.).
Következő órán felelés szóban.	
Füzet
Tk. 73-74.77-78. o.	
b)	Háttéranyagok
Táblakép (vetíthető formában)

36. óra:	Ámosz jövendölése Jahve napjáról (Ám 5, 18-24)
a)	Az óra felépítése
Témája:	Isten üzenete Ámosz jövendölésében – Ámosz jövendölése Jahve napjáról.
Célja:	Ámosz Jahve napjáról szóló jövendölésének (Ám 5, 18-24) szóelemzése, szövegértelmezése. Reflektálás a belső elköteleződés fontosságára. Kiselőadások előkészítése.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Feleltetés
3’	Egy tanulót feleltet. Kérdés: Az Illés szimbolikus tettét bemutató elbeszélés (1 Kir 18, 16b-40) rövid tartalma, legfontosabb szavainak elemzése és összefoglaló értelmezése a szentírási szöveg segítségével.
A feleletet értékelik (tárgyi tudás, szabatos megfogalmazás, aktualizálás).	Szentírás	
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: Isten üzenete Ámosz jövendölésében – Ámosz jövendölése Jahve napjáról (Ám 5, 18-24).
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép
Ámosz jövendölése Jahve napjáról
(Ám 5, 18-24)	

Prezentálás			
a)	Csöndes találkozás a szöveggel
2’	Kikeresteti a Szentírásból és elolvastatja a tanulókkal magukban az Ám 5, 18-24 szövegét.	Szentírás	
b)	Hangos felolvasás
2’	Önként jelentkező tanulóval felolvastatja a szöveget.	Szentírás	
Feldolgozás			
a)	Szóelemzés
10’	Tanórai beszélgetés keretében:
1.	Kikeresteti a szövegből a legfontosabb kifejezéseket.
2.	Kérdéseket tesz fel, melyekkel elgondolkodtatja, rávezeti a tanulókat arra, melyik mit jelképezhet, mit jelenthet.
3.	Összegzi, kiegészíti, amit a tanulók megfogalmaztak.
Ezzel párhuzamosan jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	
Szentírás
Tk. 76. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Szóelemzés

	az Úr napja: az az idő, amikor – a népi várakozás szerint – Isten igazságot szolgáltat
	sötétség: figyelmeztetés, hogy Isten napja a bűnösöknek szenvedés lesz
	elvetem ünnepeiteket: ennek oka, hogy az izraeliták úgy gondolták, áldozatokkal, szertartásokkal kikényszeríthetik Isten támogatását
	jog … igazság: az Úr napján csak azok menekülhetnek meg, akik életükkel, tetteikkel mutatták meg, hogy Istenhez tartoznak	

b)	Értelmezés
10’	Tanórai beszélgetés keretében:
1.	Kérdéseket tesz fel, melyekkel előkészíti az értelmezést:
●	A próféta szerint mit kifogásol Isten?
●	Milyen tetteket vár Isten az embertől?
●	Miért fontos, hogy igazságosság uralkodjék az emberek között?
2.	Kérdéseket tesz fel, a válaszokat a tankönyv értelmezéséből keresteti ki a tanulókkal:
●	Mi jelent az Úr napja a próféciában?
●	Mit üzen Isten Ámosz prófétán keresztül?
●	Mely kor emberének szól az Ámosz által tolmácsolt üzenet?
3.	Rögzítik az értelmezést: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	
Tk. 77-78. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Értelmezés

Ámosz arról az időszakról beszél, amikor Isten elmarasztalja a bűnösöket, boldogsággal ajándékozza meg az igazakat. A próféta figyelmeztet: Istennek nem áldozat kell, hanem szeretet, az Ő útmutatásainak elfogadása.	

Aktualizálás
5’	Tanórai beszélgetés – aktualizálás kérdések segítségével:
●	Mennyire fontosak a vallási gyakorlatok?
●	Mit jelent az elkötelezett vallásos élet?
●	Te hogyan tudod ezt megvalósítani életedben?	Tk. 78. o.	
Kiselőadások előkészítése
5’	A tanár felveti, hogy a próféták életét bemutató kiselőadásokat lehet tartani – megbeszéli a tanulókkal, kik vállalkoznának erre.
Megegyeznek:
●	ki és milyen témából tart kiselőadást (4 tanuló);
●	melyik kiselőadás melyik órán kerül sorra
(Izajás: 39. óra; Jeremiás: 44. óra; Ezekiel: 45. óra; Második Izajás: 46. óra);
●	tartalma: a Haag-féle Bibliai Lexikon megfelelő szócikke;
●	az előadás ideje: 5-6’
(ld. a táblázatot a kiselőadások tervezéséhez);
●	a munka értékelése: 5.	

Táblázat a kiselőadások tervezéséhez

Források a prófétákhoz	
Befejezés
2’	Házi feladat:
Megtanulandó: Szentírással elemezni az Ám 5, 18-24 szövegét (a füzet jegyzete, tk. 76-78. o.).
Következő órán felelés szóban.	
Füzet, tk. 76-78. o.	
b)	Háttéranyagok
Táblakép (vetíthető formában)
Táblázat a kiselőadások tervezéséhez
Próféta	Idő	Vállalkozó	Időpont	
			Óra	Dátum	
Izajás	5-6 perc		39. óra		
Jeremiás	5-6 perc		44. óra		
Ezekiel	5-6 perc		45. óra		
Második Izajás	5-6 perc		46. óra		

Források a prófétákhoz
A kiselőadások anyagát vagy a Haag-féle Bibliai Lexikonból keressék ki a tanulók, vagy a kezükbe lehet adni fénymásolt/nyomtatott formában.

Haag, Herbert: Bibliai Lexikon, Szent István Társulat, Budapest 1989	
	Izajás	756-758. oldal	
	Jeremiás	810-811. oldal	
	Ezekiel	415-416. oldal	
	Második Izajás (Deutero-Izajás)	255. oldal; 760. oldal	

37. óra:	Az Isten megbocsátó szeretetét hirdető Ózeás (Óz 11, 1b-9)
a)	Az óra felépítése
Témája:	Isten üzenete Ózeás életében – az Isten megbocsátó szeretetét hirdető Ózeás.
Célja:	Az Isten megbocsátó szeretetéről szóló prófécia (Óz 11, 1b-9) szóelemzése, szövegértelmezése. Reflektálás Isten gyengéd szeretetére.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Feleltetés
3’	Egy tanulót feleltet. Kérdés: Ámosz Jahve napjáról szóló jövendölésének (Ám 5, 18-24) rövid tartalma, legfontosabb szavainak elemzése és összefoglaló értelmezése a szentírási szöveg segítségével.
A feleletet értékelik (tárgyi tudás, szabatos megfogalmazás, aktualizálás).	Szentírás	
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: Isten üzenete Ózeás életében – az Isten megbocsátó szeretetét hirdető Ózeás (Óz 11, 1b-9).
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép
Az Isten megbocsátó szeretetét hirdető Ózeás (Óz 11, 1b-9)	

Prezentálás			
a)	Csöndes találkozás a szöveggel
2’	Kikeresteti a Szentírásból és elolvastatja a tanulókkal magukban az Óz 11, 1b-9 szövegét.	Szentírás	
b)	Hangos felolvasás
2’	Önként jelentkező tanulóval felolvastatja a szöveget.	Szentírás	
Feldolgozás			
a)	Szóelemzés
10’	Tanórai beszélgetés keretében:
1.	Kikeresteti a szövegből a legfontosabb kifejezéseket.
2.	Kérdéseket tesz fel, melyekkel elgondolkodtatja, rávezeti a tanulókat arra, melyik mit jelképezhet, mit jelenthet.
3.	Összegzi, kiegészíti, amit a tanulók megfogalmaztak.
Ezzel párhuzamosan jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	
Szentírás
Tk. 76-77. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Szóelemzés

	az én fiamat: a szertő apa és gyermeke kapcsolatához hasonló Isten és a nép kapcsolata
	távoztak: a nép hűtlenségére utal
	dajkája voltam … karjaimon hordoztam: szerető kapcsolat
	visszatér Egyiptom földjére: megpróbáltatásokat helyez kilátásba
	haragom heve: antropomorfizmus: a hűtlenségnek lehetnek következményei
	Szent: Isten máshogy cselekszik, mint az ember, az ő szeretete nagyobb az emberénél	

b)	Értelmezés
10-12’	Tanórai beszélgetés keretében:
1.	Kérdéseket tesz fel, melyekkel előkészíti az értelmezést:
●	A próféta milyennek mutatja Istent?
●	Milyen mutatkozott az ember?
2.	Kérdéseket tesz fel, a válaszokat a tankönyv értelmezéséből keresteti ki a tanulókkal:
●	Milyen üzenete van ennek a próféciának?
●	Megszakítja-e Isten a kapcsolatot Izraellel?
3.	Rögzítik az értelmezést: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	
Tk. 78. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Értelmezés

A próféta azt a tapasztalatot fogalmazza meg, hogy Isten a nép hűtlensége ellenére sem hagyja el övéit. Gyengéd szeretettel fordul az ember felé.	

Aktualizálás
5-6’	Tanórai beszélgetés – aktualizálás kérdések segítségével:
(Segítség lehet Sieger Köder festménye.)
●	Tényleg jobban szeret minket Isten mindenki másnál?	Tk. 78. o.
Sieger Köder festménye	
Befejezés
5’	Házi feladat:
Megtanulandó: Szentírással elemezni az Óz 11, 1b-9 szövegét (a füzet jegyzete, tk. 76-78. o.).	
Füzet, tk. 76-78. o.	

.

b)	Háttéranyagok
Táblakép (vetíthető formában)
Sieger Köder festménye: „Karjaimon hordoztam”

38. óra:	A messiási eszme gyökerei Nátán jövendölésében (2 Sám 7, 4-16)
a)	Az óra felépítése
Témája:	A messiási eszme gyökerei a Nátán-jövendölésben.
Célja:	A Nátán-jövendölés (2 Sám 7, 4-16) szóelemzése, szövegértelmezése. A próféciákból írt dolgozat kiosztása, a tapasztalatok megfogalmazása. Reflektálás a Szabadító jelenlétére életünkben.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Bevezetés
2’	Tanórai beszélgetés – a Dávid királyról tanult ismeretek felelevenítése kérdések segítségével:
●	Mikor uralkodott Dávid?
●	Milyen király volt Dávid, kiben bízott?
A tanulók válaszaikhoz használhatnak segédeszközt.	Tk. 52.64-68. o.

Tk., füzet	
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: A messiási eszme gyökerei a Nátán-jövendölésben (2 Sám 7, 4-16).
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép
A messiási eszme gyökerei a Nátán-jövendölésben
(2 Sám 7, 4-16)	

Prezentálás			
a)	Csöndes találkozás a szöveggel
2’	Kikeresteti a Szentírásból és elolvastatja a tanulókkal magukban a 2 Sám 7, 4-16 szövegét.	Szentírás	
b)	Hangos felolvasás
2’	Önként jelentkező tanulóval felolvastatja a szöveget.	Szentírás	
Feldolgozás			
a)	Szóelemzés
10’	Tanórai beszélgetés keretében:
1.	Kikeresteti a szövegből a legfontosabb kifejezéseket.
2.	Kérdéseket tesz fel, melyekkel elgondolkodtatja, rávezeti a tanulókat arra, melyik mit jelképezhet, mit jelenthet.
3.	Összegzi, kiegészíti, amit a tanulók megfogalmaztak.
Ezzel párhuzamosan jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	
Szentírás
Tk. 66 o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Szóelemzés

	palotájában: a palota vagy ház lakóhely, de dinasztia is
	elhoztalak … a legelőről: Dávid pásztorfiú volt
	nagy nevet szereztem neked: Isten adja a nevét, azaz megfelel az isteni tervnek
	atyja leszek: Isten és a nép közti szövetséget fejezi ki, a Messiásra vonatkozik
	állandó lesz…: Jahve fenntartja a dávidi házat az üdvösség közvetítésére – akkor is, ha egyes tagja erre méltatlannak bizonyulnak	

b)	Értelmezés
12’	Tanórai beszélgetés keretében:
1.	Kérdéseket tesz fel, melyekkel előkészíti az értelmezést:
●	Mit tudunk meg Dávid utódjáról?
●	Mi jellemzi uralmát?
2.	Kérdéseket tesz fel, a válaszokat a tankönyv értelmezéséből keresteti ki a tanulókkal:
●	Milyen üzenete van ennek a próféciának?
●	Milyen eszme jelenik meg benne?
●	Mi jellemzi az üdvösségközvetítőt?
3.	Rögzítik az értelmezést: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	
Tk. 68. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Értelmezés

A próféciában megjelenik a királyi Messiás eszméje. A Messiás (‘Fölkent’) olyan személy, aki üdvösséget hoz Istentől kapott hatalmánál fogva.	

Aktualizálás
5-6’	Tanórai beszélgetés – aktualizálás kérdések segítségével:
●	Kiben teljesedett ki ez a várakozás?
●	Hogyan teljesedik ki a mi életünkben is a Szabadító megtapasztalása?	Tk. 68. o.	
Házi feladat kijelölése
2’	Házi feladat:
Megtanulandó: Szentírással elemezni a 2 Sám 7, 4-16 szövegét (a füzet jegyzete, tk. 66.68. o.).
Figyelmezteti az érintett tanulót: a következő órán kiselőadás – Izajás próféta.	
Füzet, tk. 66.68. o.	
Kapcsolódás az előző órához: a dolgozat kiosztása, értékelése
3-5’	Az előző órán írt dolgozat kiosztása:
Értékeli az osztály munkáját, teljesítményét. Kiosztja a dolgozatokat. Megbeszélik az általános problémákat. A személyes kérdéseket az óra utáni szünetben beszélik meg.	Dolgozatok javítva

Javítási-értékelési szempontrendszer (ld. a 15. óránál)	
b)	Háttéranyagok
Táblakép (vetíthető formában)

39. óra:	Izajás jövendölése az Emmánuelről (Iz 7, 10-17)
a)	Az óra felépítése
Témája:	Izajás próféciái az üdvösséget munkáló Istenről – jövendölése az Emmánuelről.
Célja:	Az Emmánuel-jövendölés (Iz 7, 10-17) szóelemzése, szövegértelmezése. Kiselőadás Izajásról. Reflektálás arra, hogy ‘Velünk az Isten’.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Feleltetés
3’	Egy tanulót feleltet. Kérdés: A Nátán-jövendölés (2 Sám 7, 4-16) rövid tartalma, legfontosabb szavainak elemzése és összefoglaló értelmezése a szentírási szöveg segítségével.
A feleletet értékelik (tárgyi tudás, szabatos megfogalmazás, aktualizálás).	Szentírás	
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: Izajás próféta élete, Izajás jövendölése az Emmánuelről (Iz 7, 10-17).
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép
Izajás jövendölése az Emmánuelről (Iz 7, 10-17)	

Kiselőadás
5-6’	Az Izajás-témából felkészült tanuló megtartja kiselőadását.
A tanár az előadással párhuzamosan a legfontosabb, megtanulandó ismereteket rögzíti (ha szükséges, az előadás végén pontosít, kiegészít): jegyzetel a táblán, jegyzeteltet a füzetben.	

Tábla, füzet	
Táblakép (folytatás)
Izajás próféta:
	nevének jelentése: ‘Jahve Szabadulás’; az Izajás könyve 1-39 fejezetének szerzője
	kb. Kr. e. 740-700; nagyrészt Jeruzsálemben tevékenykedik
	szót emel az igazságosságért	

Prezentálás
a)	Csöndes találkozás a szöveggel	2’	
Kikeresteti a Szentírásból és elolvastatja a tanulókkal magukban az Iz 7, 10-17 szövegét.	
Szentírás	
b)	Hangos felolvasás
2’	Önként jelentkező tanulóval felolvastatja a szöveget.	Szentírás	
Feldolgozás
a)	Szóelemzés
10’	Tanórai beszélgetés keretében:
1.	Kikeresteti a szövegből a legfontosabb kifejezéseket.
2.	Kérdéseket tesz fel, melyekkel elgondolkodtatja, rávezeti a tanulókat arra, melyik mit jelképezhet, mit jelenthet.
3.	Összegzi, kiegészíti, amit a tanulók megfogalmaztak.
Ezzel párhuzamosan jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	
Szentírás
Tk. 79-80. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Szóelemzés

	kérj … jelet; nem kérek: a király kérhetett volna útmutatást Istentől, de ezt elutasította
	szűz: itt talán a király felesége
	fiút szül: a fiú valószínűleg Hiszkija, Ácház fia
	Emmánuel: ‘Velünk az Isten’; Jahve nem hagyja el népét
	aludttejet és mézet: a gyermek születésének egyszerű körülményeit jelzi
	megvetni a rosszat – a jót választani: képes tudatos döntésekre	

b)	Értelmezés
10’	Tanórai beszélgetés keretében:
1.	Kérdéseket tesz fel, melyekkel előkészíti az értelmezést:
●	A próféta milyennek mutatja Istent?
●	Milyennek mutatkozott az ember?
2.	Kérdéseket tesz fel, a válaszokat a tankönyv értelmezéséből keresteti ki a tanulókkal:
●	Mikor keletkezett a prófécia?
●	Milyen üzenete van ennek a próféciának?
●	Milyen jelentőséggel bír az Emmánuel név?
3.	Rögzítik az értelmezést: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	
Tk. 82. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Értelmezés

Kettős arculatú a prófécia. Szól saját korának (szír-efraimita háború, Hiszkija születése), de nyitott a jövő felé is. Tartalmaz elmarasztaló szavakat, de az üdvösség ígéretét is hordozza.	

Aktualizálás
5’	Ima saját szavakkal megfogalmazva:
●	2-3 mondatos hálaadó imát írat a tanulókkal olyan helyzetekért, amelyekben megtapasztalták: velük az Isten.
●	Önként vállalkozókkal felolvastatja az imát (nem értékel!).	Tk. 83. o.	
Befejezés
2’	Házi feladat:
Megtanulandó: Szentírással elemezni az Iz 7, 10-17 szövegét (a füzet jegyzete, tk. 79-80.82-83. o.).
Következő órán felelés szóban.	
Füzet
Tk. 79-80.82-83. o.	
b)	Háttéranyagok
Táblakép (vetíthető formában)

40. óra:	Izajás próféciája a királyi gyermekről (Iz 8,23b - 9,6)
a)	Az óra felépítése
Témája:	Izajás próféciái az üdvösséget munkáló Istenről – próféciája a királyi gyermekről.
Célja:	A királyi gyermekről szóló prófécia (Iz 8,23b - 9,6) szóelemzése, szövegértelmezése. Reflektálás a béketeremtő Isten jelenlétére.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Feleltetés
3’	Egy tanulót feleltet. Kérdés: Az Emmánuel-jövendölés (Iz 7, 10-17) rövid tartalma, legfontosabb szavainak elemzése és összefoglaló értelmezése a szentírási szöveg segítségével.
A feleletet értékelik (tárgyi tudás, szabatos megfogalmazás, aktualizálás).	Szentírás	
Bevezetés – asszociációs előkészítés
5’	●	A tanár minden tanulónak ad egy-egy színes kártyát.
●	A tanulók feladata: írjanak rá egy kifejezést, mely a béke szó hallatán az eszükbe jut.
●	A tanulók kitűzik/kiragasztják szavaikat a táblára vagy a faliújságra.	Színes kártyák

Tábla, faliújság	
Táblakép: lehetséges tanulói asszociációk

Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: Izajás próféciája a királyi gyermekről (Iz 8,23b - 9,6).
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Izajás próféciája a királyi gyermekről
(Iz 8,23b - 9,6)	

Prezentálás			
a)	Csöndes találkozás a szöveggel
2’	Kikeresteti a Szentírásból és elolvastatja a tanulókkal magukban az Iz 8,23b - 9,6 szövegét.	Szentírás	
b)	Hangos felolvasás
2’	Önként jelentkező tanulóval felolvastatja a szöveget.	Szentírás	
Feldolgozás			
a)	Szóelemzés
10’	Tanórai beszélgetés keretében:
1.	Kikeresteti a szövegből a legfontosabb kifejezéseket.
2.	Kérdéseket tesz fel, melyekkel elgondolkodtatja, rávezeti a tanulókat arra, melyik mit jelképezhet, mit jelenthet.
3.	Összegzi, kiegészíti, amit a tanulók megfogalmaztak.
Ezzel párhuzamosan jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	
Szentírás
Tk. 80-81. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Szóelemzés

	világosság: az asszír elnyomást követő új élet
	sanyargatójának pálcáját: a kegyetlen elnyomást jelképezi
	Mádián napja: Gedeont győzelemre Isten segítette, most is segít Isten
	gyermek születik: eszményi dávidi sarj, a távoli jövőben váltja valóra Isten üdvözítő tervét
	Csodálatos Tanácsadó: nem szorul ember tanácsára
	Erős Isten: Istenben lesz ereje
	Örökkévalóság Atyja: uralmát atyai kormányzás jellemzi
	Béke Fejedelme: ő a béke biztosítéka lesz
	a Seregek Urának … szeretete: a béke Jahve ajándéka	

b)	Értelmezés
10’	Tanórai beszélgetés keretében:
1.	Kérdéseket tesz fel, melyekkel előkészíti az értelmezést:
●	A próféta milyennek mutatja Istent?
●	Milyennek mutatkozott az ember?
2.	Kérdéseket tesz fel, a válaszokat a tankönyv értelmezéséből keresteti ki a tanulókkal:
●	Mikor keletkezett a prófécia?
●	Milyen üzenete van ennek a próféciának?
●	Milyen királyeszmét mutat be?
3.	Rögzítik az értelmezést: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	
Tk. 82-83. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Értelmezés

A prófécia az asszír támadás után keletkezett, mely mérhetetlen szenvedést zúdított a zsidókra. De ők korábbi tapasztalataik alapján bíznak Jahvéban. Amire ember nem képes, Isten meg tudja tenni: megteremti a békét.	

Aktualizálás
5’	Tanórai beszélgetés az asszociációs vázlat alapján:
Visszatérnek az óra elején rajzolt asszociációs hálóhoz, s megvitatják, mit jelent a béke (pl. módosult-e látásmódjuk?).	Tk. 83. o.
Asszociációs vázlat a táblán	
Befejezés
2’	Házi feladat:
Megtanulandó: Szentírással elemezni az Iz 8,23 - 9,6 szövegét (a füzet jegyzete, tk. 80-83. o.).
Memoriter: az Iz 9, 1-6 szövege.
Következő órán felelés szóban.	
Füzet, tk. 80-83. o.

Memoriter	
b)	Háttéranyagok
Táblakép (vetíthető formában)

41. óra:	A Messiásra vonatkozó izajási ígéret (Iz 11, 1-9)
a)	Az óra felépítése
Témája:	Izajás próféciái az üdvösséget munkáló Istenről – a Messiásra vonatkozó izajási ígéret.
Célja:	A Messiást bemutató izajási prófécia (Iz 11, 1-9) szóelemzése, szövegértelmezése. A szövegértési készség fejlesztése. Reflektálás életünk boldog élményeire.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Feleltetés
3’	Egy tanulót feleltet. Kérdés: Prófécia a királyi gyermekről (Iz 8,23b - 9,6) – szövege (9, 1-6, memoriter); rövid tartalma, a legfontosabb szavak elemzése és összefoglaló értelmezés a szentírási szöveg segítségével.
A feleletet értékelik (tárgyi tudás, szabatos megfogalmazás, aktualizálás).	Szentírás
(kivéve a memoriterhez)	
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: Izajás próféciái az üdvösséget munkáló Istenről – a Messiásra vonatkozó ígéret (Iz 11, 1-9).
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép
A Messiásra vonatkozó izajási ígéret (Iz 11, 1-9)	

Prezentálás			
a)	Csöndes találkozás a szöveggel
2’	Kikeresteti a Szentírásból és elolvastatja a tanulókkal magukban az Iz 11, 1-9 szövegét.
Feladatot ad: olvasás közben jegyzeteljék ki a füzetükbe
a) a Messiás jellemzőit b) a természeti képeket.	Szentírás

Füzet	
b)	Hangos felolvasás
2’	Önként jelentkező tanulóval felolvastatja a szöveget.	Szentírás	
Feldolgozás			
a)	Szóelemzés
15’	Tanórai beszélgetés keretében:
1.	Ellenőrzik a Messiás jellemzőit és a természeti képeket: kiemelik és értelmezik a fontos kifejezéseket.
2.	A tanár összegzi, kiegészíti mindazt, amit a tanulók megfogalmaznak – kiemeli a legfontosabb kifejezéseket és magyarázatukat.
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	
Szentírás
Füzet
Jegyzet a jellemzőkről
Tk. 81. o.
Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Szóelemzés

	Jessze: Dávid atyja
	az Úr Lelke: isteni erő, amelyet választott személyek kapnak meg feladatukhoz
	igazságosan ítéli majd a gyengéket: úgy, mint az Isten
	szája vesszejével: nem fegyverrel, hanem szavával gyakorolja hatalmát
	igazságosság: Jahve lelkülete hatja át
	farkas a báránnyal: idilli kép, az ember belső világának megváltozására utal
	az Úr ismerete: Istenhez való ragaszkodás	

b)	Értelmezés
10’	Tanórai beszélgetés keretében:
1.	Kérdéseket tesz fel, melyekkel előkészíti az értelmezést:
●	A próféta milyennek mutatja az eszményi Messiást?
2.	Kérdéseket tesz fel, a válaszokat a tankönyv értelmezéséből keresteti ki a tanulókkal:
●	Mikor keletkezett a prófécia?
●	Milyen üzenete van ennek a próféciának?
●	Milyen királyeszmét mutat be?
3.	Rögzítik az értelmezést: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	
Tk. 83. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Értelmezés

A Jessze törzsökéből származó „hajtásra” vonatkozó jövendölés első része valószínűleg az asszír támadás előtt bátorította a népet az eszményi király alakjával. A második rész a babiloni fogságot követően keletkezett, a boldog végidő látomása.	

Aktualizálás
5-6’	Tanórai beszélgetés:
Olyan élményekről, vallási tapasztalatokról kérdezi a tanulókat, amelyek ezt a paradicsomi boldogságot hozták közel számukra.	Tk. 83. o.	
Befejezés
2’	Házi feladat:
Megtanulandó: Szentírással elemezni az Iz 11, 1-9 szövegét (a füzet jegyzete, tk. 81.83. o.).
Memoriter: az Iz 11, 1-9 szövege.
Következő órán felelés szóban.	
Füzet, tk. 81.83. o.

Memoriter	
b)	Háttéranyagok
Egy lehetséges tanulói jegyzet
A Messiás jellemzői:		Természeti képek:		
	rajta nyugszik	az Úr Lelke		farkas és bárány együtt	
		a Bölcsesség és értelem Lelke		párduc és gödölye	
		a Tanács és Erősség Lelke		borjú és oroszlánkölyök	
		a Tudásnak és Úr félelmének Lelke		tehén és medve	
	ítél és dönt igazságosan		az oroszlán szalmát eszik	
	megveri a földet szája vesszejével		csecsemő, vipera fészke	
	igazságosság, hűség			
Táblakép (vetíthető formában)

42. óra:	Összefoglalás: Illés szimbolikus tette, Ámosz, Ózeás, Nátán és Izajás próféciái
a)	Az óra felépítése
Témája:	Illés szimbolikus tette, Ámosz, Ózeás, Nátán és Izajás próféciái – összefoglalás.
Célja:	Az Illés szimbolikus tettét bemutató szöveg, Ámosz, Ózeás, Nátán és Izajás próféciái (1 Kir 18; 16-40; Ám 5, 18-24; Óz 11b-9; 2 Sám 7, 4-16; Iz 7, 10-17; Iz 8,23b - 9,6 és Iz 11, 1-9) szimbólumainak, szóelemzésének és szövegértelmezésének ismétlése, összefoglalása. A számonkérés előkészítése.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Feleltetés
3’	Egy tanulót feleltet. Kérdés: A Messiásra vonatkozó izajási prófécia (Iz 11, 1-9) szövege (memoriter); rövid tartalma, legfontosabb szavainak elemzése és összefoglaló értelmezése a szentírási szöveg segítségével.
A feleletet értékelik (tárgyi tudás, szabatos megfogalmazás, aktualizálás).	Szentírás
(kivéve a memoriterhez)	
Az óra témájának megadása
1’	Megadja az óra témáját: összefoglalás, felkészülés a következő óra dolgozatára.
A dolgozat témája: Illés szimbolikus tette, Ámosz, Ózeás, Nátán és Izajás próféciái; formája: fogalmazás.		
Ismétlés			
a)	Tartalmi ismétlés – szimbólumok
4’	Közös munka – prófécia felismertetése szimbólumai alapján:
●	Ismétlőkártyákon kihúzatja/kiosztja a próféciák legfontosabb szimbólumait.
●	Aki húzott, felidézi (segédeszköz használata nélkül), melyik próféciában szerepel az adott szimbólum.
●	Szükség esetén a többiek segítenek.	
Ismétlőkártyák
Megoldás	
b)	Szóelemzések ismétlése
6’	Páros munka – kifejezések magyarázatának felidézése:
●	Minden tanuló kap egy üres cédulát, erre mind a hét szövegből egy-egy tanult kifejezést ír.
●	A tanulópárok tagjai kicserélik cédulájukat, majd elmondják egymásnak a kapott szavak magyarázatát – egymás tudásának helyességét ellenőrzik.	
Üres cédulák
Szentírás
(Füzet, tk. csak ha kell)	
c)	Értelmezések ismétlése
10’	Egyéni, majd közös munka – az értelmezések felidézése:
●	Minden tanuló szabadon választ egy szöveget a hét közül, s leírja fejből annak értelmezését a füzetébe.
●	A tanár felolvastat egy-egy értelmezést mind a hét szöveg esetén. Közösen megbeszélik, kiegészítik, pontosítják a hallottakat.	
Füzet üres oldala	
Szabad asszociáció
	(összidő: 16’)
3’ (!)
(Az időre figyelni kell!)
3’	Egyéni, majd közös munka – szabad asszociáció:
A tanár megmutatja Sieger Köder festményét.
1.	A tanulók jegyzeteljenek a füzetükbe olyan kifejezéseket, amelyeket most tanultak Izajás próféciái kapcsán és/vagy e kép alapján eszükbe jut.
2.	Minden tanuló válasszon ki egyet a kifejezések közül, sorban menjenek ki a táblához és írják fel.
A tanár a tanulók közreműködésével jelölje meg az összefüggőket színes krétával.	Tk. 83. o.
Sieger Köder festménye
Füzet

Tábla	
8’	3.	A tanulók mondjanak szabadon gondolatokat a saját választásukról vagy a csoport által kialakított asszociációs képről.		
Táblakép: lehetséges tanulói asszociációk

Befejezés
2’	Házi feladat:
Átismétlendő: Az Illés szimbolikus tettével és Ámosz, Ózeás, Nátán, Izajás próféciáival kapcsolatban tanult ismeretek – tartalom, szóelemzés, szövegértelmezés (a füzet jegyzete, tk. 64.66.73-83. o.).
Következő órán írásbeli számonkérés (35’; fogalmazás típusú dolgozat, segédeszköz: Szentírás).	
Füzet
Tk. 64.66.73-83. o.	

b)	Háttéranyagok
Ismétlőkártyák

Megoldás
Az ismétlőkártyán olvasható kifejezés	Forrás	
az Úr napja; sötétség	Ám 5, 18-24	
az én fiamat; Szent	Óz, 11, 1b-9	
házat alkot neked az Úr; atyja leszek	2 Sám 7, 4-16	
szűz; Emmánuel; aludttej és méz	Iz 7, 10-17	
Jessze vesszeje; szája vesszejével; vipera fészke	Iz 11, 1-9	
sanyargatójának pálcája; Béke Fejedelme	Iz 8, 23b - 9, 6	
Sieger Köder festménye: „Vessző sarjad Izáj gyökeréből”

43. óra:	Számonkérés: Illés szimbolikus tette, Ámosz, Ózeás, Nátán és Izajás próféciái
a)	Az óra felépítése
Témája:	Írásbeli számonkérés az Illés szimbolikus tettét bemutató szövegből és Ámosz, Ózeás, Nátán, Izajás próféciáiból
Célja:	Az Illés szimbolikus tettét bemutató szöveg és Ámosz, Ózeás, Nátán, Izajás próféciái (1 Kir 18; 16-40; Ám 5, 18-24; Óz 11b-9; 2 Sám 7, 4-16; Iz 7, 10-17; Iz 8,23b - 9,6 és Iz 11, 1-9) szóelemzésének és szövegértelmezésének számonkérése. Visszajelzés a tanultak elsajátításának mélységéről. A fogalmazásírás készségének fejlesztése.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Számonkérés			
a)	A számonkérés előkészítése
2-3’	Tartalmi bevezetés rövid ismétlő kérdésekkel:
●	Melyik próféciában szerepel és mit jelent a sötétség és világosság szimbóluma?
●	Mit jelent a béke a próféciákban?
A tanulók válaszaikhoz használhatják a Szentírást, a tankönyvet, füzetet.	Tk. 79-83. o.

Szentírás
Tk., füzet	
b)	A dolgozat bevezetése
3’	1.	A tanár lapokat oszt a fogalmazáshoz, közben a Szentírás kivételével mindent (könyv, füzet…) elrakat.
2.	Beosztja a csoportokat (A, B, C).
3.	Elmondja a feladatot:
●	A dolgozat formája: fogalmazás.
●	Szentírást lehet használni (mást nem).
●	Munkaidő: 35’.
●	Elmondja és a táblára is felírja a csoportok feladatát:
A: Iz 7, 10-17; B: 8,23b - 9,6; C: Iz 11, 1-9	Lapok a fogalmazáshoz

Javítási-értékelési szempontrendszer
(ld. a 15. óránál)

Táblakép	
Táblakép
Címek:
A csoport	Izajás jövendölése az Emmánuelről (Iz 7, 10-17)
B csoport	Izajás próféciája a királyi gyermekről (Iz 8,23b - 9,6)
C csoport	A Messiásra vonatkozó ígéret (Iz 11, 1-9)	

c)	Dolgozatírás
35+1’	1.	A tanulók munkába kezdenek.
A tanár dolgozatírás közben körbejár, figyel, szükség esetén segít értelmezni a feladatot.
2.	Az idő leteltével beszedi a kész dolgozatokat.	Szentírás	
Befejezés
1’	Házi feladat: nincs.
Figyelmezteti az érintett tanulót: a következő órán kiselőadás – Jeremiás próféta.		

44. óra:	Jeremiás szavai az új szövetségről (Jer 31, 31-34)
a)	Az óra felépítése
Témája:	A dolgozat értékelése és kiosztása. Üdvösséget hirdető próféták a babiloni fogság időszakában: Jeremiás szavai az új szövetségről.
Célja:	A dolgozatok értékelése, visszajelzés az elsajátított ismeretek mélységéről, a fogalmazási készségről. Tanulói kiselőadás Jeremiás próféta életéről. Jeremiás új szövetségről szóló próféciájának (Jer 31, 31-34) szóelemzése és szövegértelmezése. Reflektálás a belső meggyőződés fontosságára.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Kapcsolódás az előző órához: a dolgozat kiosztása, értékelése
10’	Tanórai beszélgetés:
1.	A tanár felolvastatja a legjobban sikerült fogalmazást mindhárom bibliai rész elemzéséből.
Megbeszélik, miért sikerültek jól (pl. világos szerkesztés, ép mondatok, precíz tanulás).
2.	Értékeli az osztály munkáját, teljesítményét (az egész osztály előtt nem hangzik el, kinek hányas lett a dolgozata!).
Kiosztja a dolgozatokat.
Személyes kérdéseket az óra utáni szünetben beszélik meg.	
A legjobb dolgozatok témánként

Dolgozatok javítva

Javítási-értékelési szempontrendszer (ld. a 15. óránál)	
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: Jeremiás próféta élete; Jeremiás szavai az új szövetségről (Jer 31, 31-34).
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép
Jeremiás szavai az új szövetségről (Jer 31, 31-34)	

Kiselőadás
5’	A Jeremiás-témából felkészült tanuló megtartja kiselőadását.
A tanár az előadással párhuzamosan a legfontosabb, megtanulandó ismereteket rögzíti (ha szükséges, az előadás végén pontosít, kiegészít): jegyzetel a táblán, jegyzeteltet a füzetben.	

Tábla, füzet	
Táblakép (folytatás)
Jeremiás próféta:

	nevének jelentése: ‘Jahve emeljen föl a nyomorúságból’
	papi családból származott
	a Jeruzsálem melletti Anatotban élt
	fiatalemberként (kb. Kr. e. 626) hívta meg Isten
	tevékenysége: Jeruzsálemben, a nagy hatalomváltás idején: az asszírokat a babilóniaiak követik
	korán felismerte a veszélyt, megtérésre szólította honfitársait, de ők nem hallgattak a szavára	

Prezentálás			
a)	Csöndes találkozás a szöveggel
2’	Kikeresteti a Szentírásból és elolvastatja a tanulókkal magukban a Jer 31, 31-34 szövegét.	Szentírás	
b)	Hangos felolvasás
2’	Önként jelentkező tanulóval felolvastatja a szöveget.	Szentírás	
Feldolgozás			
a)	Szóelemzés
8’	Tanórai beszélgetés keretében:
1.	Kikeresteti a szövegből a legfontosabb kifejezéseket.
2.	Kérdéseket tesz fel, melyekkel elgondolkodtatja, rávezeti a tanulókat arra, melyik mit jelképezhet, mit jelenthet.
3.	Összegzi, kiegészíti, amit a tanulók megfogalmaztak.
Ezzel párhuzamosan jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	
Szentírás
Tk. 84-85. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Szóelemzés

	új szövetséget: tartalmilag azonos a mózesi szövetséggel, de a népet alkalmassá teszi Jahve a megtartására
	ők bontották fel: a nép legfeljebb külsőségekben követte az isteni útmutatást, de szívükben nem azonosultak vele
	törvényemet … szívükre írom: a szív a belátás és az akarat székhelye
	nem fogja … tanítani: a törvényről szóló elméleti oktatást felváltja a tanúságtevő élet
	megbocsátom bűnüket: azáltal, hogy belülről átalakítja a szíveket	

b)	Értelmezés
6’	Tanórai beszélgetés keretében:
1.	Kérdéseket tesz fel, melyekkel előkészíti az értelmezést:
●	A próféta milyennek mutatja Istent?
●	Milyennek mutatkozott a nép?
2.	Kérdéseket tesz fel, a válaszokat a tankönyv értelmezéséből keresteti ki a tanulókkal:
●	Mikor keletkezett a prófécia?
●	Milyen üzenete van ennek a próféciának?
●	Mi az új szövetség meghirdetésének jelentősége?
3.	Rögzítik az értelmezést: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	
Tk. 87. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Értelmezés

Jeremiás a történelmi eseményekből előre látta Júda tragikus sorsát. Vallotta azonban, hogy Jahve, aki szeretetből választotta népét, nem hagyja magára: a jövőben hatékony segítséget ad neki a szövetség megtartásában – ez lesz ennek a szövetségnek az újdonsága.	

Aktualizálás
3’	Tanórai beszélgetés – aktualizálás kérdések segítségével:
●	Mikor viszonyulunk külsőleg a szabályokhoz?
●	Mennyiben segít, ha nehéz helyzetekben belső meggyőződésünk irányít minket?	Tk. 88. o.	
Befejezés
2’	Házi feladat:
Megtanulandó: Szentírással elemezni a Jer 31, 31-34 szövegét (a füzet jegyzete, tk. 84-85.87-88. o.).
Következő órán felelés szóban.
Figyelmezteti az érintett tanulót: a következő órán kiselőadás – Ezekiel próféta.	
Füzet
Tk. 84-85.87-88. o.	
b)	Háttéranyagok
Táblakép (vetíthető formában)

45. óra:	Ezekiel jövendölése Izrael igazi pásztoráról (Ez 34, 11-12.23-28)
a)	Az óra felépítése
Témája:	Ezekiel Istene – Ezekiel jövendölése Izrael igazi pásztoráról.
Célja:	Ezekiel Izrael igazi pásztoráról szóló jövendölésének (Ez 34, 11-12.23-28) szóelemzése, szövegértelmezése. Kiselőadás Ezekielről. Reflektálás a vezető szerepre.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Feleltetés
3’	Egy tanulót feleltet. Kérdés: Az új szövetségről szóló prófécia (Jer 31, 31-34) rövid tartalma, legfontosabb szavainak elemzése és összefoglaló értelmezése a szentírási szöveg segítségével.
A feleletet értékelik (tárgyi tudás, szabatos megfogalmazás, aktualizálás).	Szentírás	
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: Ezekiel próféta élete, Ezekiel jövendölése Izrael igazi pásztoráról (Ez 34, 11-12.23-28).
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép
Ezekiel jövendölése Izrael igazi pásztoráról (Ez 34, 11-12.23-28)	

Kiselőadás
5-6’	Az Ezekiel-témából felkészült tanuló megtartja kiselőadását.
A tanár az előadással párhuzamosan a legfontosabb, megtanulandó ismereteket rögzíti (ha szükséges, az előadás végén pontosít, kiegészít): jegyzetel a táblán, jegyzeteltet a füzetben.	

Tábla, füzet	
Táblakép (folytatás)
Ezekiel próféta:
Jeruzsálemi papi családból származik; Kr. e. 597-ben Babilonba hurcolják, ott egy zsidó telepen él.	

Prezentálás			
a)	Csöndes találkozás a szöveggel	2’	Kikeresteti a Szentírásból és elolvastatja a tanulókkal magukban az Ez 34, 11-12.23-28 szövegét.	Szentírás	
b)	Hangos felolvasás
2’	Önként jelentkező tanulóval felolvastatja a szöveget.	Szentírás	
Feldolgozás			
a)	Szóelemzés
10’	Tanórai beszélgetés keretében:
1.	Kikeresteti a szövegből a legfontosabb kifejezéseket.
2.	Kérdéseket tesz fel, melyekkel elgondolkodtatja, rávezeti a tanulókat arra, melyik mit jelképezhet, mit jelenthet.
3.	Összegzi, kiegészíti, amit a tanulók megfogalmaztak.
Ezzel párhuzamosan jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	
Szentírás
Tk. 85-86. o.

Táblakép, füzet
	
Táblakép (folytatás)
Szóelemzés

	pásztor: ókori keleti metafora a nép és a király kapcsolatára
	kiszabadítottam őket minden helyről: Egyiptomból és Babilonból
	a felhő és a sötétség napján: Jeruzsálem pusztulásának ideje (Kr. e. 587)
	a béke szövetségére: a Sínai-hegyen kötött szövetség megújítása
	biztonságban…: paradicsomi képek a dávidi pásztor uralmának bemutatására	

b)	Értelmezés
10’	Tanórai beszélgetés keretében:
1.	Kérdéseket tesz fel, melyekkel előkészíti az értelmezést:
●	A próféta milyennek mutatja Istent?
●	Milyennek mutatkozott a nép?
2.	Kérdéseket tesz fel, a válaszokat a tankönyv értelmezéséből keresteti ki a tanulókkal:
●	Mikor keletkezett a prófécia?
●	Milyen üzenete van ennek a próféciának?
●	Milyen jelentőséggel bír a pásztor metafora?
3.	Rögzítik az értelmezést: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	
Tk. 87-88. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Értelmezés

Ezekiel Jeruzsálem pusztulása előtt fenyegető próféciákkal hirdette: a száműzetés a bűnök következménye. Jeruzsálem pusztulása után vigasztalja a kétségbeesett száműzötteket.	

Aktualizálás
5’	Tanórai beszélgetés – aktualizálás kérdések segítségével:
●	Mi a feladata egy pásztornak / egy vezetőnek?	Tk. 88. o.	
Befejezés
2’	Házi feladat:
Megtanulandó: Szentírással elemezni az Ez 34, 11-12.23-28 szövegét (a füzet jegyzete, tk. 85-88. o.).
Következő órán felelés szóban.
Figyelmezteti az érintett tanulót: a következő órán kiselőadás – Második Izajás próféta.	
Füzet, tk. 85-88. o.	
b)	Háttéranyagok
Táblakép (vetíthető formában)

46. óra:	A Jahve Szolgájáról szóló negyedik dal Második Izajásnál
(Iz 52,13 - 53,12)
a)	Az óra felépítése
Témája:	Második Izajás üdvözítő Istene – A Jahve Szolgájáról szóló negyedik dal.
Célja:	Második Izajás negyedik dala Jahve Szolgájáról (Iz 52,13 - 53,12) – szóelemzés, szövegértelmezés. A szövegértési készség fejlesztése.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Feleltetés
3’	Egy tanulót feleltet. Kérdés: Ezekiel Izrael igazi pásztoráról szóló jövendölésének (Ez 34, 11-12.23-28) rövid tartalma, legfontosabb szavainak elemzése és összefoglaló értelmezése a szentírási szöveg segítségével.
A feleletet értékelik (tárgyi tudás, szabatos megfogalmazás, aktualizálás).	Szentírás	
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: Második Izajás próféta élete, a Jahve Szolgájáról szóló negyedik dal Második Izajásnál (Iz 52,13 - 53,12).
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép
A Jahve Szolgájáról szóló negyedik dal Második Izajásnál
(Iz 52,13 - 53,12)	

Kiselőadás
6’	A Második Izajás-témából felkészült tanuló megtartja kiselőadását.
A tanár az előadással párhuzamosan a legfontosabb, megtanulandó ismereteket rögzíti (ha szükséges, az előadás végén pontosít, kiegészít): jegyzetel a táblán, jegyzeteltet a füzetben.	

Tábla, füzet	
Táblakép (folytatás)
Második Izajás próféta:

	Izajás könyve 40-55 fejezetének szerzője
	a babiloni fogság végén működött
	láthatólag megváltoztak a viszonyok Círusz uralkodása kezdetén
	az eseményeket az isteni történelem részeként értékelte	

Prezentálás			
Csöndes találkozás a szöveggel
2’	Kikeresteti a Szentírásból és elolvastatja a tanulókkal magukban az Iz 52,13 - 53,12 szövegét.	Szentírás	
Feldolgozás			
a)	Szóelemzés	Hiányos szómagyarázatok kiegészítése (összidő: 22’)		
Páros munka: a hiányzó kifejezések azonosítása
7’	1.	A tanár egyenként kivetíti a tankönyvben található szómagyarázatokat az értelmezett kifejezés nélkül.
A tanulópárok a Szentírás segítségével megkeresik, hogy az egyes magyarázatokhoz melyik kifejezés tartozhat.
Füzetükben jegyzetelik a talált kifejezéseket.	Hiányos szómagyarázatok (vetíthető fólia)
Szentírás, füzet	
Páros munka: ellenőrzés
5’	2.	A tanár újra kivetíti egyenként a magyarázatokat.
A tanulópárok a tankönyv segítségével ellenőrzik, hogy a magyarázatokhoz a megfelelő kifejezéseket találták-e meg.	
Tk. 87. o.	
Közös ellenőrzés
5’	3.	A tanár irányításával közösen is ellenőrzik a megoldást.	Megoldás	
Közös munka: a szóelemzések rögzítése	5’	4.	A tanár a legfontosabb kifejezéseket kiemeli és a szentírási szövegnek megfelelő sorrendben rögzíti magyarázatukkal együtt: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 87. o.
Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Szóelemzés

	magasztos … lesz: a Szolga dicsőségben részesül
	torz volt … ámulatba ejt: a megaláztatása és megdicsőülése közti ellentét
	ki hitt annak?: ki gondolta, hogy Isten ereje a megaláztatásban nyilvánul meg?
	gyökér a szomjas földből: a Szolga egyszerű származására utal
	a mi vétkeinkért…: a bűn az emberé, de a Szolga engesztelő szenvedése üdvösséget hoz az emberiségnek
	mint a juh…: szelíden vállalja a fájdalmat
	istentelenek között adtak sírt neki…: megaláztatás még a halálban is
	az Úrnak úgy tetszett: Jahve terveként történt mindez
	engesztelő áldozatul: ‘sokak’ helyett vállalta a jóvátételi kötelezettséget
	meglátja a világosságot: a kifejezés elővételezi a személyes feltámadásba vetett hitet
	sokakat: az egész emberiséget	

b)	Értelmezés
6-8’	Tanórai beszélgetés keretében:
1.	Kérdéseket tesz fel, melyekkel előkészíti az értelmezést:
●	Ki változik az elbeszélés folyamán, ki gondolkodik másként a szenvedésről?
●	Mit gondolt az elbeszélő a prófécia elején, mit a végén?
●	A zsidó nép életében milyen szenvedésekkel teli szakaszok voltak?
●	Hogyan szabadultak ki ezekből a helyzetekből?
2.	Kérdéseket tesz fel, a válaszokat a tankönyv értelmezéséből keresteti ki a tanulókkal:
●	Mikor keletkezett a prófécia?
●	Milyen üzenete van ennek a próféciának?
3.	Rögzítik az értelmezést: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	
Tk. 88. o

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Értelmezés

Második Izajás a titokzatos Szolga engesztelő szenvedését és felmagasztalását beszéli el. A jövendölés hátterében a fogságban élő nép történelmi és vallási tapasztalata áll: felfedezik a szenvedés szabadulást hozó értékét.	

Befejezés
2’	Házi feladat:
Megtanulandó: Szentírással elemezni az Iz 52,13 - 53,12 szövegét (a füzet jegyzete, tk. 86-88. o.).
Következő órán felelés szóban.	
Füzet, tk. 86-88. o.	
b)	Háttéranyagok
Hiányos szómagyarázatok
Írásvetítővel vetíthető fólia a hiányos szöveggel

Megoldás a magyarázatok vetítésének sorrendjében:

	1.	íme … Szolgám
	2.	torz volt … ámulatba ejt majd sok nemzetet
	3.	ki hitt annak?
	4.	istentelenek között adtak sírt neki
	5.	úgy nőtt fel színe előtt, mint a hajtás
	6.	gyökér a szomjas földből
	7.	a mi vétkeinkért szúrták át
	8.	meglátja a világosságot
	9.	az Úr őrá rakta mindnyájunk bűnét
	10.	magasztos … lesz
	11.	mint a juh … elnémul
	12.	az Úrnak úgy tetszett
	13.	engesztelő áldozatul életét
	14.	sokakat
	15.	mint a juhok, tévelyegtünk … és az Úr
őrá rakta	A táblára felkerülő kifejezések a szentírási szövegnek megfelelő sorrendben:

	1.	magasztos lesz
	2.	torz volt … ámulatba ejt
	3.	ki hitt annak?
	4.	gyökér a szomjas földből
	5.	a mi vétkeinkért…
	6.	mint a juh…
	7.	istentelenek között adtak sírt neki
	8.	az Úrnak úgy tetszett
	9.	engesztelő áldozatul
	10.	meglátja a világosságot
	11.	sokakat	

Számítógéppel kivetíthető forma: a hiányos szöveg és a megoldás
Táblakép (vetíthető formában)

47. óra:	Összefoglalás: Jeremiás, Ezekiel, Második Izajás (Jer 31, 31-34; Ez 34, 11-12.23-28; Iz 52,13 - 53,12)
a)	Az óra felépítése
Témája:	Jeremiás, Ezekiel és Második Izajás próféciáihoz kapcsolódó ismeretek összefoglalása.
Célja:	Jeremiás, Ezekiel és Második Izajás életének, próféciáik (Jer 31, 31-34; Ez 34, 11-12.23-28;
Iz 52,13 - 53,12) szóelemzésének és szövegértelmezésének átismétlése, az ismeretek megszilárdítása. Felkészülés a számonkérésre.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Feleltetés
3’	Egy tanulót feleltet. Kérdés: A Jahve Szolgájáról szóló negyedik dal Második Izajásnál (Iz 52,13 - 53,12) – a prófécia rövid tartalma, legfontosabb szavainak elemzése és összefoglaló értelmezése a szentírási szöveg segítségével.
A feleletet értékelik (tárgyi tudás, szabatos megfogalmazás, aktualizálás).	Szentírás	
Az óra témájának megadása
1’	Megadja az óra témáját: összefoglalás, felkészülés a dolgozatra.
A dolgozat témája: Jeremiás, Ezekiel, Második Izajás (Jer 31, 31-34; Ez 34, 11-12.23-28; Iz 52,13 - 53,12); formája: fogalmazás – a bevezetőben az egyes próféták életrajzát kell leírni.		
Ismétlés			
a)	A próféták életrajza
10-12’	Egyéni, majd közös munka – az életrajzok felidézése:
●	Minden tanuló kap egy üres cédulát, erre felír valamelyik próféta életéből egy jellemző mozzanatot.
●	A tanár összeszedi, összekeveri, újra húzat a tanulókkal.
●	A tanulók felolvassák a cédulájukon szereplő jellemzőt, s megmondják, melyik prófétára ismertek rá.	
Üres cédulák
(Füzet)	
b)	Szóelemzések ismétlése
10-12’	Páros munka – kifejezések magyarázatának felidézése:
●	Minden tanuló kap egy üres cédulát, erre mind a három szövegből egy-egy tanult kifejezést ír.
●	A tanulópárok tagjai kicserélik cédulájukat, majd elmondják egymásnak a kapott szavak magyarázatát – egymás tudásának helyességét ellenőrzik.	
Üres cédulák
Szentírás
(Füzet, tk. csak ha kell)	
c)	Értelmezések ismétlése
10’	Egyéni, majd közös munka – az értelmezések felidézése:
●	Minden tanuló szabadon választ egy szöveget a három közül, s leírja fejből annak értelmezését a füzetébe.
●	A tanár felolvastat két-két értelmezést mindhárom prófécia esetén. Közösen megbeszélik, kiegészítik, pontosítják a hallottakat.	
Füzet üres oldala	
Befejezés
2’	Házi feladat:
Átismétlendő: Jeremiás, Ezekiel és Második Izajás próféta élete; a próféciáikkal kapcsolatban tanult ismeretek – szóelemzés, szövegértelmezés (a füzet jegyzete, tk. 84-88. o.).
Következő órán írásbeli számonkérés (35’; fogalmazás típusú dolgozat; segédeszköz: Szentírás).	
Füzet, tk. 84-88 o.	

48. óra:	Számonkérés Jeremiás, Ezekiel és Második Izajás próféciáiból (Jer 31, 31-34; Ez 34, 11-12.23-28; Iz 52,13 - 53,12)
a)	Az óra felépítése
Témája:	Írásbeli számonkérés Jeremiás, Ezekiel és Második Izajás próféciáiból.
Célja:	Jeremiás, Ezekiel és Második Izajás próféciái (Jer 31, 31-34; Ez 34, 11-12.23-28; Iz 52, 13 - 53,12) szóelemzésének és értelmezésének számonkérése. A fogalmazásírás készségének fejlesztése.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Számonkérés			
a)	A számonkérés előkészítése
2-3’	Tartalmi bevezetés rövid ismétlő kérdésekkel:
●	Mit jelent az új szövetség Jeremiásnál?
●	Kikhez szól Ezekiel próféciájában?
●	Kiről ír Második Izajás?
A tanulók válaszaikhoz használhatják a Szentírást, a tankönyvet, füzetet.	Tk. 84-88. o.

Szentírás
Tk., füzet	
b)	A dolgozat bevezetése
2’	1.	A tanár lapokat oszt a fogalmazáshoz, közben a Szentírás kivételével mindent (könyv, füzet…) elrakat.
2.	Beosztja a csoportokat (A, B, C).
3.	Elmondja a feladatot:
●	A dolgozat formája: fogalmazás – az adott próféta rövid életrajzi ismertetője legyen a bevezetés; a tárgyalás és a befejezés a megszokott.
●	Szentírást lehet használni (mást nem).
●	Munkaidő: 35’.
●	Elmondja és a táblára is felírja a csoportok feladatát:
A: Jer 31, 31-34
B: Ez 34, 11-12.23-28
C: Iz 52,13 - 53,12	Lapok a fogalmazáshoz

Javítási-értékelési szempontrendszer
(ld. a 15. óránál)

Táblakép	
Táblakép
Címek:
A csoport	Jeremiás szavai az új szövetségről (Jer 31, 31-34)
B csoport	Ezekiel jövendölése Izrael igazi pásztoráról (Ez 34, 11-12.23-28)
C csoport	A Jahve Szolgájáról szóló negyedik dal Második Izajásnál (Iz 52,13 - 53,12)	

c)	Dolgozatírás
35+1’	1.	A tanulók munkába kezdenek.
A tanár dolgozatírás közben körbejár, figyel, szükség esetén segít értelmezni a feladatot.
2.	Az idő leteltével beszedi a kész dolgozatokat.	Szentírás	
Befejezés
1’	Házi feladat: nincs.		

5. a perzsa kor emberének tapasztalata
az üdvösséget munkáló Istenről

	49. óra:	A perzsa kor emberének tapasztalata az üdvösséget munkáló Istenről – bevezetés a perzsa kor történeti hátterébe és bibliai irodalmába
	50. óra:	Számonkérés a perzsa kor történeti hátteréből és irodalmi műfajaiból; Zakariás látomása a két olajfáról (részletek a Zak 4-ből)
	51. óra:	A perzsa kor bölcsességi irodalmában megfogalmazódó istentapasztalat: a megszemélyesített bölcsesség (Péld 8, 22-36)
	52. óra:	Az isteni bölcsesség rendelését elfogadó Jób (részletek Jób könyvéből)
	53. óra:	A Messiásról éneklő zsoltárok: az Úr fölkent Királya és a népek (Zsolt 2)
	54. óra:	A Messiásról éneklő zsoltárok: imádság a királyért (Zsolt 72)
	55. óra:	A Messiásról éneklő zsoltárok: a királyi Messiás főpapsága (Zsolt 110)
	56. óra:	Összefoglalás: a perzsa kor bibliai irodalma
	57. óra:	Számonkérés a perzsa kor bibliai irodalmából

49. óra:	A perzsa kor emberének tapasztalata az üdvösséget munkáló Istenről – bevezetés a perzsa kor történeti hátterébe és bibliai irodalmába
a)	Az óra felépítése
Témája:	A perzsa kor emberének tapasztalata az üdvösséget munkáló Istenről – történeti és irodalmi bevezetés.
Célja:	A perzsa kor (Kr. e. 538-tól 333-ig) történeti hátterének megismerése. A legfontosabb műfajok (fogság utáni prófétai irodalom, bölcsességi irodalom, bibliai lírai irodalom, zsoltárirodalom) jellemzőinek megismerése. Csoportmunka által a közösség erősítése.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Bevezetés
2’	Tanórai beszélgetés: a téma bevezetése kérdésekkel.
●	Babilon, Mezopotámia: mi jut a tanulók eszébe e területekkel kapcsolatban?
●	Mit hallottak korábban, vannak-e ismereteik?		
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: A perzsa kor emberének tapasztalata az üdvösséget munkáló Istenről – történeti és irodalmi bevezetés.
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép
A perzsa kor emberének tapasztalata az üdvösséget munkáló Istenről
– történeti és irodalmi bevezetés	

Bevezetés a csoportmunkába			
a)	Csoportok kialakítása
2’	3-4 fős csoportokra osztja az osztályt.
Csoportfelosztás: pl. kártyákkal, kiszámolással vagy ülésrend szerint.
A tanulók kialakítják a csoportokat.	
Ültetőkártyák	
b)	A feladat megadása
3’	1.	Ismerteti a csoportmunka menetét:
●	csoportokban dolgoznak, minden csoport kap egy feladatot;
●	a felkészülési idő 5 perc; a feladat megoldásához a tankönyvet (89-92. o.) használhatják, jegyzetelniük kell;
●	a csoportnak „szónokot” kell választania, aki a felkészülési idő leteltével beszámol az elvégzett feladatról.
2.	Kiadja a feladatokat:
Minden csoport megkapja a sorszámának megfelelő feladatkártyát, amelyen a csoport pontos feladata áll.	

Tk. 89-92. o.

Feladatkártyák
Füzet	
A feladat elvégzése csoportokban
5’	●	A csoportok munkához látnak.
●	A tanár körbejár, segít, ha kell. Bátorít, munkára ösztönöz.
●	Az 5’ letelte előtt jelzi, mennyi idő van még a feladatra.		
Ismeretek prezentálása, jegyzetelés
10’	1.	A feladatkártyák sorszáma szerinti rendben a csoportok szónokai a táblához mennek, és ismertetik vázlatukat. Ha egy feladatot több csoport is kapott, képviselőik együtt mennek ki, kiegészítik, pontosítják egymás vázlatát.
2.	A tanár a beszámolók közben jegyzeteli a táblán a fontos adatokat (egyúttal szűri is az elhangzottakat).
3.	A tanulókat is jegyzetelésre szólítja fel.	

Tábla

Füzet	
Táblakép (folytatás)
a)	A perzsa kor a történettudományok szerint

	Círusz perzsa király Kr. e. 539-ben meghódítja Babilont
	Kr. e. 538-ban rendelet:	hazatérhetnek a zsidók
újjászervezhetik a közösséget
felépíthetik a templomot
	több csoportban térnek haza
	nehézségek miatt csalódás
	Kr. e. 515: a Zerubbábel tartományi kormányzó és Jézus (Józsue) főpap irányításával felépült templom felszentelése
	Kr. e. 5. sz. közepe: közigazgatási és vallási reform Nehemiás és Ezdrás vezetésével, a perzsák támogatásával
	a perzsa uralom vége: Nagy Sándor Kr. e. 334-ben legyőzi a perzsa sereget, elfoglalja Jehudot

b)	A perzsa kor a Bibliában

A fogság utáni prófétai irodalom
	folytatják és bővítik a korábbi próféták hagyományát
	figyelmük a jövő felé irányul, Messiás hozza el az üdvösséget
	a próféciák lényege nem a jövő pontos körvonalazása, hanem hogy ébren tartják a hitet és a reményt

Bölcsességi irodalom
	a bölcsesség eszménye: a bölcsesség forrása Isten, az bölcs, aki Isten útmutatásai szerint él
	bölcsességi írások: különböző korokban keletkezett velős mondások; intések, tanító beszédek, életbölcsességek
	megszemélyesítés eszközével él (az isteni bölcsesség: élő személy)

Bibliai lírai irodalom
	érzelmek, hangulatok, személyes élmények előtérbe helyezése
	pl. az Énekek Éneke – lakodalmas szerelmi dalok, amelyek allegorikusan értelmezhetők, vallási tapasztalatot is tükröznek: kifejezik Isten és a nép kapcsolatát

Zsoltárirodalom
	zsoltár: húros hangszerrel kísért ének
	Zsoltárok könyve: Kr. e. 6. sz.-i istentiszteleti énekek gyűjteménye
	150 zsoltár, 5 könyvre osztva
	sok zsoltár régi eredetű (Dávid, Salamon kora), némelyek a fogság idejéből valók
	különféle műfajok: panaszzsoltár, hálaadás, himnusz, királyzsoltár	

Ismeretek
megszilárdítása
10’	Ismétlő kérdésekkel megszilárdítja az ismereteket, tisztázza a fogalmakat:
●	Ki engedi haza a zsidókat Babilonból?
●	Mi várja őket Jeruzsálemben?
●	Milyen reformokat hoz Zerubbábel?
●	A perzsa kor prófétai irodalma mit tanít a Messiásról?
●	Ki a bölcs a zsidó ember szemében?
●	A lírai irodalom melyik bibliai könyvre jellemző?
●	Milyen zsoltárfajtákat ismerünk?
A tanulók válaszaikhoz használhatnak segédeszközt.	Tk. 89-92. o.

Táblakép, füzet	
Kapcsolódás az előző órához: a dolgozat kiosztása, értékelése
3-5’	Az előző órán írt dolgozat kiosztása:
Értékeli az osztály munkáját, teljesítményét. Kiosztja a dolgozatokat. Megbeszélik az általános problémákat. A személyes kérdéseket az óra utáni szünetben beszélik meg.	Dolgozatok javítva

Javítási-értékelési szempontrendszer (ld. a 15. óránál)	
Befejezés
2’	Házi feladat:
Megtanulandó: a korszak történeti hátteréről elhangzott ismeretek, a műfajok jellemzői (a füzet jegyzete, tk. 89-92. o.).
Következő órán írásbeli számonkérés az óra anyagából
(20’; segédeszköz: nincs).	
Füzet, tk. 89-92. o.	
b)	Háttéranyagok
Ültetőkártyák
A kártyákat az osztály létszámának megfelelően kell előkészíteni úgy, hogy egy csoportba 3-4 tanuló kerüljön.
Feladatkártyák
A feladatkártyákat a csoportok számának megfelelően kell előkészíteni.
Lehetőség szerint a 6 feladatnak megfelelően 6 csoport legyen. Minden csoport 1 feladatot kap. Ha több csoport van, 1 feladatot több csoport is megold (ekkor képviselőik együtt állnak az osztály elé, kiegészítik, pontosítják egymás vázlatát). Ha kicsi a létszám, a tanulók kettesével is dolgozhatnak.

Az egyes csoportok feladatai:
1. csoport:	A tk. 89-90. oldalán az a) pont 1-2. bekezdéséből (Círusz rendelete) jegyzeteljétek ki a babiloni fogságból való hazatérésre vonatkozó történelmi adatokat!
2. csoport:	A tk. 90-91. oldalának 2. bekezdésétől (változások a júdai közösség életében) jegyzeteljétek ki a zsidó nép Kr. e. 5. századi történetére vonatkozó adatokat!
3. csoport:	A tk. 91. oldaláról jegyzeteljétek ki a fogság utáni prófétai irodalom műfaji jellemzőit!
4. csoport:	A tk. 91-92. oldalairól jegyzeteljétek ki a bölcsességi irodalom műfaji jellemzőit!
5. csoport:	A tk. 92. oldaláról jegyzeteljétek ki a bibliai lírai irodalom jellemzőit!
6. csoport:	A tk. 92. oldaláról jegyzeteljétek ki a zsoltárirodalom műfaji jellemzőit!

Táblakép (vetíthető formában)

50. óra:	Számonkérés a perzsa kor történeti hátteréből és irodalmi műfajaiból; Zakariás látomása a két olajfáról (részletek a Zak 4-ből)
a)	Az óra felépítése
Témája:	Írásbeli számonkérés a perzsa kor történeti hátteréből és irodalmi műfajaiból. A perzsa kor prófétai irodalmában tükröződő istenélmény: Zakariás látomása a két olajfáról.
Célja:	A perzsa kor történeti hátterének és irodalmi műfajainak számonkérése. Egy fogság utáni prófécia (Zak 4, 1-4.6a.10b-11.14) szóelemzése és szövegértelmezése.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Számonkérés			
a)	A számonkérés előkészítése
2-3’	Tartalmi bevezetés rövid ismétlő kérdésekkel:
●	Mikor jöhettek el az izraeliták Babilonból?
●	Mi várta őket otthon?
●	Mikor lett vége a perzsa uralomnak?
●	Mi jellemezi a zsoltár műfaját?
A tanulók válaszaikhoz használhatják a tankönyvet, füzetet.	Tk. 89-92. o.

Tk., füzet	
b)	A dolgozat bevezetése
2’	1.	Beosztja a csoportokat (A, B), közben mindent (könyv, füzet…) elrakat.
2.	Elmondja a feladatot:
●	Kérdésekre kell válaszolni – röviden, érthetően.
●	Segédeszközt nem lehet használni.
●	Munkaidő: 20’.
3.	Kiosztja a feladatlapokat.	Dolgozatkérdések
(A/B csoport)
Feladatlapok
(A/B csoport)
Értékelőlapok
(A/B csoport)	
c)	Dolgozatírás
20+1’	1.	A tanulók munkába kezdenek.
A tanár dolgozatírás közben körbejár, figyel, szükség esetén segít értelmezni a feladatot.
2.	Az idő leteltével beszedi a kész dolgozatokat.		
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: Zakariás látomása a két olajfáról (részletek a Zak 4-ből).
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép
Zakariás látomása a két olajfáról
(részletek a Zak 4-ből)	

Prezentálás			
a)	Csöndes találkozás a szöveggel
2’	Kikeresteti a tankönyvből és elolvastatja a tanulókkal magukban a Zak 4 részleteinek szövegét.	Tk. 94. o.	
b)	Hangos felolvasás
2’	Önként jelentkező tanulóval felolvastatja a szöveget.	Tk. 94. o.	
Feldolgozás			
a)	A szöveg tartalmának felidézése
2’	Elmondatja a szöveg tartalmát.
A tanulók a tartalom felidézéséhez használhatják a tankönyvi szöveget.	Tk. 94. o.	
b)	Szóelemzés
3’	Kiemelteti a legfőbb kifejezéseket, elmondja magyarázatukat.
Ezzel párhuzamosan jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 94-95. o.
Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Szóelemzés

	angyal: irodalmi elem, mely jelzi: a próféta látomása isteni eredetű, kinyilatkoztatás
	színarany mécstartót: a Kivonulás könyve is említ egy mécstartót (a menórát), de ez nem azonos azzal
	7 mécses…: a mécstartó leírása
	két olajfa: ezek táplálják a mécseseket
	az a hét … az Úr szeme: a hét mécses Isten mindentudását és üdvözítő tekintetét jelképezi
	a két felkent: Zerubbábel és Jézus (Józsué)	

c)	Értelmezés
4’	1.	Kérdések segítségével megfogalmaztatja a szöveg mondanivalóját:
●	Mit jelképezhet a mécstartó?
●	Mit akar közölni Zakariás a Messiásról?
2.	Összefoglalja az elhangzottakat.
3.	Egyéni munkában elolvastatja a tankönyv magyarázatát, aláhúzatja a lényeget.
4.	Közösen megbeszélik, melyek a legfontosabb gondolatok.
5.	Rögzítik az értelmezést: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 97. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Értelmezés

A mécstartó valószínűleg a Sínai-szövetséget jelképezi, az olajtartó az isteni áldást, a hét mécses Isten dicsőségét, üdvösséget biztosító tekintetét. A két olajfa Isten Fölkentjeire, a királyi és papi Messiásra utalhat.
E látomás azt jelenti, hogy az eljövendő Messiás harmonikusan egyesíti majd a királyi és a papi hatalmat.	

Befejezés
2’	Házi feladat:
Megtanulandó: a szentírási szöveg tankönyvi szemelvényeivel elemezni a Zak 4 részleteinek szövegét (a füzet jegyzete, tk. 94-95.97. o.).
Következő órán felelés szóban.	
Füzet
Tk. 94-95.97. o.	
b)	Háttéranyagok
Táblakép (vetíthető formában)
Dolgozatkérdések
A csoport
1.	Ki és mikor engedte haza a zsidókat Babilonból?
2.	Kiknek a vezetésével kezdődött el a templom építése?
3.	Mi jellemzi a fogás utáni prófétai irodalmat?
4.	Melyek a legfontosabb ismeretek a zsoltárokról?

B csoport
1.	Mikor szentelték fel a templomot?
2.	Kik és milyen jellegű reformokat hajtottak végre az 5. század közepén?
3.	Melyek a bölcsességi irodalom legfőbb jellemzői?
4.	Mi jellemzi a bibliai lírai irodalmat? Melyik bibliai könyv a példa erre? Miért került be a Bibliába?

Feladatlapok (A és B csoport)
Feladatlapok a diákoknak: dolgozatkérdések a válaszokhoz szükséges hely kihagyásával.
Értékelőlapok
A csoport

	Kérdés	Összpont-szám	Válasz elemei	Pontozás elemei	
1.	Ki és mikor engedte haza a zsidókat Babilonból?	2 pont	Círusz	1 p	
			Kr. e. 538	1 p	
2.	Kiknek a vezetésével kezdődött el a templom építése?	2 pont	Zerubbábel	1 p	
			Jézus (Józsue) főpap	1 p	
3.	Mi jellemzi a fogás utáni prófétai irodalmat?	3 pont	folytatják és bővítik a korábbi próféták hagyományát	1 p	
			figyelmük a jövő felé irányul	1 p	
			ébren tartják a hitet és a reményt	1 p	
4.	Melyek a legfontosabb ismeretek a zsoltárokról?	8 pont	húros hangszerekkel kísért ének	1 p	
			istentiszteleti énekek	1 p	
			150 zsoltár, 5 könyvre osztva	1 p	
			szerzőik: régiek és újak	1 p	
			Műfajok:	panaszzsoltár	1 p	
				hálaadó zsoltár	1 p	
				himnusz	1 p	
				királyzsoltár	1 p	

A dolgozat értékelése:
13-15 pont 5; 11-12 pont 4; 8-10 pont 3; 5-7 pont 2; 1-4 pont 1	

B csoport

	Kérdés	Összpont-szám	Válasz elemei	Pontozás elemei	
1.	Mikor szentelték fel a templomot?	1 pont	Kr. e. 515-ben	1 p	
2.	Kik és milyen jellegű reformokat hajtottak végre az 5. század közepén?	4 pont	Nehemiás	1 p	
			Ezdrás	1 p	
			közigazgatási reform	1 p	
			vallási reform	1 p	
3.	Melyek a bölcsességi irodalom legfőbb jellemzői?	5 pont	középpontban a bölcsesség eszméje	1 p	
			a bölcsesség forrása Isten	1 p	
			az bölcs, aki követi Isten útmutatásait	1 p	
			különböző korokban keletkezett velős mondások, életbölcsességek	1 p	
			megszemélyesítéssel él	1 p	
4.	Mi jellemzi a bibliai lírai irodalmat? Melyik bibliai könyv a példa erre? Miért került be a Bibliába?	5 pont	érzelmek, hangulatok,	1 p	
			személyes élmények megfogalmazása	1 p	
			lakodalmas és profán szerelmi dalok gyűjteménye	1 p	
			Énekek éneke	1 p	
			allegorikusan kifejezi az Isten és a nép kapcsolatát	1 p	

A dolgozat értékelése:
13-15 pont 5; 11-12 pont 4; 8-10 pont 3; 5-7 pont 2; 1-4 pont 1	

51. óra:	A perzsa kor bölcsességi irodalmában megfogalmazódó istentapasztalat: a megszemélyesített bölcsesség (Péld 8, 22-36)
a)	Az óra felépítése
Témája:	A perzsa kor bölcsességi irodalmában megfogalmazódó istentapasztalat: a megszemélyesített bölcsesség.
Célja:	A megszemélyesített bölcsességről szóló részlet (Péld 8, 22-36) szóelemzése, szövegértelmezése. Reflektálás az életünkben feltáruló isteni „tudásra”, üdvözítő akaratra.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Kapcsolódás az előző órához: a dolgozat kiosztása, értékelése
5’	Az előző órán írt dolgozat kiosztása:
Értékeli az osztály munkáját, teljesítményét. Kiosztja a dolgozatokat. Megbeszélik az általános problémákat. A személyes kérdéseket az óra utáni szünetben beszélik meg.	Feladatlapok javítva
Értékelőlapok (A/B csoport)	
Feleltetés
3’	Egy tanulót feleltet. Kérdés: Zakariás két olajfáról szóló látomásának (a Zak 4 részletei) rövid tartalma, legfontosabb szavainak elemzése és összefoglaló értelmezése a szentírási szöveg tankönyvi szemelvényeinek segítségével.
A feleletet értékelik (tárgyi tudás, szabatos megfogalmazás, aktualizálás).	A szentírási szöveg másolata a tankönyvből	
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: Bibliai szövegek a bölcsességi irodalomból: a megszemélyesített bölcsesség (Péld 8, 22-36).
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép
A perzsa kor bölcsességi irodalmában megfogalmazódó istentapasztalat:
a megszemélyesített bölcsesség (Péld 8, 22-36)	

Prezentálás			
a)	Csöndes találkozás a szöveggel
2’	Kikeresteti a Szentírásból és elolvastatja a tanulókkal magukban a Péld 8, 22-36 szövegét.	Szentírás	
b)	Hangos felolvasás
2’	Önként jelentkező tanulóval felolvastatja a szöveget.	Szentírás	
Feldolgozás			
a)	A szöveg tartalmának felidézése
2’	Elmondatja a szöveg tartalmát.
A tanulók a tartalom felidézéséhez használhatják a Szentírást.	
Szentírás	
b)	Szóelemzés
5-7’	Kiemelteti a legfőbb kifejezéseket, elmondja magyarázatukat.
Ezzel párhuzamosan jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 99-100. o.
Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Szóelemzés

	az Úr szerzett engem: a bölcsesség az Úr első alkotásának mondja magát
	még a föld előtt: a bölcsességet a világmindenség előtt hozta létre Isten
	nem voltak még tengerek: ősi izraelita felfogás, hogy Isten először a vizeket teremtette meg
	az eget felállította: az alsó és felső vizek elválasztása
	kört vont: a szárazföldet korong alakúnak képzelték
	ott voltam mellette: a bölcsesség részt vett a teremtésben
	hallgassatok rám!: a bölcsesség feladata, hogy az embereket elvezesse Istenhez	

c)	Értelmezés
8’	1.	Kérdések segítségével megfogalmaztatja a szöveg mondanivalóját:
●	Miben nyilvánul meg Isten üdvözítő szándéka?
2.	Összefoglalja az elhangzottakat.
3.	Egyéni munkában elolvastatja a tankönyv magyarázatát, aláhúzatja a lényeget.
4.	Közösen megbeszélik, melyek a legfontosabb gondolatok.
5.	Rögzítik az értelmezést: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 103. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Értelmezés

A szöveg fő gondolata a bölcsesség üzenete: „Aki engem megtalál, életet talál.” Az isteni bölcsesség az üdvösség közvetítői közé tartozik. A teremtésben, a törvényben stb. rejtőzködő bölcsesség az őt megtaláló embereket Isten áldásában részesíti.	

Aktualizálás
5-8’	Tanórai beszélgetés – aktualizálás kérdések segítségével:
●	Milyen bölcsesség/tudás segít minket értékesebb életre?
(tapasztalatunk van arról, hogy vannak, akik szeretnek minket, s mi is képesek vagyunk adni…)	Tk. 104. o.	
Befejezés
2’	Házi feladat:
Megtanulandó: Szentírással elemezni a Péld 8, 22-36 szövegét (a füzet jegyzete, tk. 99-100.103-104 o.).
Következő órán felelés szóban.	
Füzet
Tk. 99-104. o.	
b)	Háttéranyagok
A szentírási szöveg másolata a tankönyvből
Zakariás két olajfáról szóló látomása (Zak 4 részletei) tankönyvi szemelvényeinek másolata a feleltetéshez.
Táblakép (vetíthető formában)

52. óra:	Az isteni bölcsesség rendelését elfogadó Jób (részletek Jób könyvéből)
a)	Az óra felépítése
Témája:	A perzsa kor bölcsességi irodalmában megfogalmazódó istentapasztalat: az isteni bölcsesség rendelését elfogadó Jób.
Célja:	A Jób könyvéből vett részelt (Jób 10, 1-19; 38, 1-13; 42, 1-6) tartalma, szóelemzése, szövegértelmezése. Reflektálás életünk szenvedést okozó élményeire.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Feleltetés
3’	Egy tanulót feleltet. Kérdés: A megszemélyesített bölcsességről szóló szentírási szöveg (Péld 8, 22-36) rövid tartalma, legfontosabb szavainak elemzése és összefoglaló értelmezése a szentírási szöveg segítségével.
A feleletet értékelik (tárgyi tudás, szabatos megfogalmazás, aktualizálás).	Szentírás	
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: Bibliai szövegek a bölcsességi irodalomból: az isteni bölcsesség rendelését elfogadó Jób (részletek Jób könyvéből).
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép
Az isteni bölcsesség rendelését elfogadó Jób
(részletek Jób könyvéből)	

Prezentálás			
a)	Csöndes találkozás a szöveggel
2’	Kikeresteti a tankönyvből és elolvastatja a tanulókkal magukban a Jób könyvéből vett részletek szövegét.	Tk. 100. o.	
b)	Hangos felolvasás
2’	Önként jelentkező tanulóval felolvastatja a szöveget.	Tk. 100. o.	
Feldolgozás			
a)	A szöveg tartalmának felidézése
2’	Elmondatja a szöveg tartalmát.
A tanulók a tartalom felidézéséhez használhatják a tankönyvi szöveget.	Tk. 100. o.	
b)	A szóelemzés és értelmezés előkészítése
5’	Asszociációs előkészítés:
●	A tanár – egyéni munka keretében – minden tanulóval egy-egy szót, kifejezést, helyzetet írat, amely a szenvedés szóról eszükbe jut.
●	Önként jelentkező tanulókkal felolvastatja, amit írtak.
●	A tábla egyik részére felírja e kifejezéseket (s ott is hagyja az aktualizálásig).	
Füzet

Tábla	
Táblakép: lehetséges tanulói asszociációk

c)	Szóelemzés
5-7’	Kiemelteti a legfőbb kifejezéseket, elmondja magyarázatukat.
Ezzel párhuzamosan jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 100-101. o.
Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Szóelemzés

	miért ítélsz el?: Jób isteni büntetésnek tartja szenvedéseit
	miért hoztál elő anyám méhéből?: az élet értelmetlenségének gondolatát veti fel Jób
	hol voltál?: Isten be akarja láttatni Jóbbal, hogy tudása és lehetőségei korlátozottak
	lerázza róla a gonoszokat: a bűnt ez emberek többnyire sötétben, rejtekben követik el
	szóbeszédből hallottam felőled: eddig csak felszínesen ismerte az isteni bölcsességet, közvetlen összefüggést vélve az ember erkölcsös élete és világi boldogulása, ill. bűnös élete és szenvedése között
	saját szememmel: Jób a teremtés csodájának láttán megrendül, rájön az isteni bölcsesség kifürkészhetetlen voltára
	por és hamu: a gyász és a vezeklés jele	

d)	Értelmezés
8’	1.	Kérdések segítségével megfogalmaztatja a szöveg mondanivalóját:
●	Mi lehet a szerző üzenete?
●	Hogyan gondolkodik Jób kezdetben a szenvedésről?
●	Mennyiben változik meg gondolkodásmódja?
2.	Összefoglalja az elhangzottakat.
3.	Rögzítik az értelmezést: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 103. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Értelmezés

A szöveg Jóbról, a példamutató szenvedőről szól. Bemutatja a szenvedő ember életében bekövetkező változást: Jób rádöbben, hogy Isten igazságossága bölcsességével van kapcsolatban, s ez felfoghatatlan az ember számára. Továbbra sem érti a szenvedés titkát, de az alázat és hit szavával elfogadja.	

Aktualizálás
6-8’	Tanórai beszélgetés – aktualizálás kérdések és az óra eleji asszociációs vázlat segítségével:
(További segítség lehet Sieger Köder Jób c. festménye.)
●	Mi okozza a szenvedést?
●	Mi segíthet a szenvedés elviselésében?
●	Ki szenvedett értünk?
●	Kiknek a szenvedése/áldozata hoz számunkra áldást?	Tk. 104. o.

Asszociációs vázlat a táblán

Sieger Köder festménye	
Befejezés
2’	Házi feladat:
Megtanulandó: a szentírási szöveg tankönyvi szemelvényeivel elemezni a Jób könyvéből vett részletek szövegét (a füzet jegyzete, tk. 100-101.103-104. o.).
Következő órán felelés szóban.	
Füzet
Tk. 100-104. o.	
b)	Háttéranyagok
Táblakép (vetíthető formában)
Sieger Köder festménye: Jób

53. óra:	A Messiásról éneklő zsoltárok: az Úr fölkent Királya és a népek (Zsolt 2)
a)	Az óra felépítése
Témája:	A Messiásról éneklő zsoltárok: az Úr fölkent Királya és a népek.
Célja:	Az Úr Fölkentjéről szóló zsoltár (Zsolt 2) szóelemzése, szövegértelmezése. Reflektálás arra, hogy az Istenbe vetett bizalom boldogsággal tölti el az embert.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Feleltetés
3’	Egy tanulót feleltet. Kérdés: Az isteni bölcsesség rendelését elfogadó Jób (Jób könyvének részletei) – a szöveg rövid tartalma, a legfontosabb szavak elemzése és összefoglaló értelmezése a szentírási szöveg tankönyvi szemelvényeinek segítségével.
A feleletet értékelik (tárgyi tudás, szabatos megfogalmazás, aktualizálás).	A szentírási szöveg másolata a tankönyvből	
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: A Messiásról éneklő zsoltárok: az Úr fölkent Királya és a népek (Zsolt 2).
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép
A Messiásról éneklő zsoltárok: az Úr fölkent Királya és a népek (Zsolt 2)	

Prezentálás			
a)	Csöndes találkozás a szöveggel
2’	Kikeresteti a Szentírásból és elolvastatja a tanulókkal magukban a Zsolt 2 szövegét.	Szentírás	
b)	Hangos felolvasás
2’	Önként jelentkező tanulóval felolvastatja a zsoltárt.	Szentírás	
Feldolgozás			
a)	A szöveg tartalmának felidézése
2’	Elmondatja a zsoltár tartalmát.
A tanulók a tartalom felidézéséhez használhatják a Szentírást.	Szentírás	
b)	Szóelemzés
6-8’	Kiemelteti a legfőbb kifejezéseket, elmondja magyarázatukat.
Ezzel párhuzamosan jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 105-106. o.
Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Szóelemzés

	miért dühöngenek a nemzetek?: történeti tapasztalat az alárendelt népek lázadásáról
	Fölkent: a Messiás
	kineveti őket: antropomorfizmus: Isten fölötte áll az ember kicsinyes világának
	Sion hegye: Jeruzsálem
	hirdetem az Úr rendeletét: isteni döntés által lett részese Isten uralmának
	Fiam: jelképes fiúság
	a mai napon: a koronázás napján
	a föld határait: Jahve egyetemes uralma
	cserépedényként törd össze: ókori uralkodók gyakorlata
	haragja fellobban: antropomorfizmus: Isten elutasításának következményeire utal	

c)	Értelmezés
10’	1.	Kérdések segítségével megfogalmaztatja a szöveg mondanivalóját:
●	Mi lehet a zsoltár eredeti üzenete?
●	Mire vonatkoztatható a büntetés gondolata, minek a hatalma fog összetörni?
2.	Összefoglalja az elhangzottakat.
3.	Rögzítik az értelmezést: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 109. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Értelmezés

E zsoltárt valószínűleg Júda királyának koronázásakor adták elő. A fogság után kezdték messiási szövegként értelmezni. Lehet, hogy a perzsa korban az eljövendő Messiás politikai világuralmára gondoltak, de a zsoltár nyitott a lelki értelmezés felé is: az üdvösséget akadályozó bűn hatalmát töri össze a Messiás.	

Aktualizálás
10’	Tanórai beszélgetés – aktualizálás kérdések segítségével.
●	Milyen hatalomban bízunk mi, emberek?
●	Minek van nagy hatalma fölöttünk?
●	Mit jelent a boldogság?	Tk. 110. o.	
Befejezés
2’	Házi feladat:
Megtanulandó: Szentírással elemezni a Zsolt 2 szövegét (a füzet jegyzete, tk. 105-106.109-110. o.).
Következő órán felelés szóban.	
Füzet
Tk. 105-110. o.	
b)	Háttéranyagok
A szentírási szöveg másolata a tankönyvből
Jób története (Jób könyve részletei) tankönyvi szemelvényeinek másolata a feleltetéshez.
Táblakép (vetíthető formában)

54. óra:	A Messiásról éneklő zsoltárok: imádság a királyért (Zsolt 72)
a)	Az óra felépítése
Témája:	A Messiásról éneklő zsoltárok: imádság a királyért.
Célja:	A királyzsoltár (Zsolt 72) szóelemzése és szövegértelmezése. A szövegértési készség fejlesztése.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Feleltetés
3’	Egy tanulót feleltet. Kérdés: Az Úr fölkent Királya és a népek (Zsolt 2) – a zsoltár rövid tartalma, legfontosabb szavainak elemzése és összefoglaló értelmezése a szentírási szöveg segítségével.
A feleletet értékelik (tárgyi tudás, szabatos megfogalmazás, aktualizálás).	Szentírás	
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: A Messiásról éneklő zsoltárok: imádság a királyért (Zsolt 72).
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép
A Messiásról éneklő zsoltárok: imádság a királyért
(Zsolt 72)	

Prezentálás			
a)	Csöndes találkozás a szöveggel
2’	Kikeresteti a Szentírásból és elolvastatja a tanulókkal magukban a Zsolt 72 szövegét.	Szentírás	
b)	Hangos felolvasás
2’	Önként jelentkező tanulóval felolvastatja a zsoltárt.	Szentírás	
Feldolgozás			
a)	Szóelemzés	Hiányos szómagyarázatok kiegészítése (összidő: 20’)		
Páros munka: a hiányzó kifejezések azonosítása
7’	1.	A tanár egyenként kivetíti a tankönyvben található szómagyarázatokat az értelmezett kifejezés nélkül.
A tanulópárok a Szentírás segítségével megkeresik, hogy az egyes magyarázatokhoz melyik kifejezés tartozhat.
Füzetükben jegyzetelik a talált kifejezéseket.	Hiányos szómagyarázatok (vetíthető fólia)
Szentírás, füzet	
Páros munka: ellenőrzés
5’	2.	A tanár újra kivetíti egyenként a magyarázatokat.
A tanulópárok a tankönyv segítségével ellenőrzik, hogy a magyarázatokhoz a megfelelő kifejezéseket találták-e meg.	
Tk. 107-108. o.	
Közös ellenőrzés
5’	3.	A tanár irányításával közösen is ellenőrzik a megoldást.	Megoldás	
Közös munka: a szóelemzések rögzítése
3’	4.	A tanár a legfontosabb kifejezéseket kiemeli és a szentírási szövegnek megfelelő sorrendben rögzíti magyarázatukkal együtt: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 107-108. o.
Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Szóelemzés

	add át ítéletedet a királynak: Isten adja a királynak azt a képességet, hogy igazságos ítéleteket hozzon
	szegényeid: az Isten által kiválasztott nép
	szolgáltasson igazságot: az eszményi király úgy bíráskodik, mint az Isten
	amíg a nap és a hold: vég nélküli uralom
	a folyamtól a földkerekség széléig; Tarzis … és a szigetek: hatalmas terület
	a föld minden királya: egyetemes uralom
	szemében drága az ő vérük: alattvalóinak élete fontos számára
	imádkoznak is majd érte: az izraeliták sokszor imádkoztak a királyért	

b)	Értelmezés
8’	1.	Kérdések segítségével megfogalmaztatja a szöveg mondanivalóját:
●	Mit jelent az igazságosság?
●	Milyen ország ez a messiási ország?
2.	Összefoglalja az elhangzottakat.
3.	Rögzítik az értelmezést: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 109-110. o

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Értelmezés

Valószínűleg trónra lépési ima volt. A perzsa korban a Messiásra értelmezték: ő Isten támogatásával igazságosan kormányozza a föld népeit.
A zsoltárt ugyanakkor lelki síkon is értelmezhető: a szegények az Istent elfogadó emberek lelki közösségét jelentik, az erőszakosak pedig a bűn világát, amelynek hatalmát a Messiás töri meg.	

Befejezés
2’	Házi feladat:
Megtanulandó: Szentírással elemezni a Zsolt 72 szövegét (a füzet jegyzete, tk. 106-110. o.).
Memoriter: a Zsolt 72, 1-8 szövege.
Következő órán felelés szóban.	
Füzet
Tk. 106-110. o.
Memoriter	
b)	Háttéranyagok
Táblakép (vetíthető formában)

Hiányos szómagyarázatok
Írásvetítővel vetíthető fólia a hiányos szöveggel

Megoldás a magyarázatok vetítésének sorrendjében:

	1.	(Zsolt 72; LXX: Zsolt 71)
	2.	Salamontól
	3.	a király fiának
	4.	szegényeidet
	5.	amíg a nap és a hold
	6.	add át ítéletedet a királynak
	7.	amíg a hold el nem múlik
	8.	uralkodjék tengertől tengerig
	9.	a folyamtól a földkerekség széléig
	10.	a föld minden királya … minden nemzet
	11.	a sivatag lakói
	12.	Tarzis … és a szigetek
	13.	szolgáltasson igazságot
	14.	Sába
	15.	benne nyerjen áldást a föld minden nemzetsége
	16.	ajándékokat hozzanak
	17.	ellenségei nyalják a port
	18.	szemében drága az ő vérük
	19.	éljen
	20.	imádkoznak is majd érte
	21.	áldott legyen az Úr
	22.	békét teremjenek a hegyek … és igazságot a halmok	A táblára felkerülő kifejezések a szentírási szövegnek megfelelő sorrendben:

	1.	add át ítéletedet
	2.	szegényeid
	3.	szolgáltasson igazságot
	4.	amíg a nap és a hold
	5.	a folyamtól a földkerekség széléig;
Tarzis … és a szigetek
	6.	a föld minden királya
	7.	szemében drága az ő vérük
	8.	imádkoznak is majd érte	

Számítógéppel kivetíthető forma: a hiányos szöveg és a megoldás

55. óra:	A Messiásról éneklő zsoltárok: a királyi Messiás főpapsága (Zsolt 110)
a)	Az óra felépítése
Témája:	A Messiásról éneklő zsoltárok: a királyi Messiás főpapsága.
Célja:	A királyi Messiás főpapsága (Zsolt 110) – a zsoltár szóelemzése és szövegértelmezése. A szövegértési készség fejlesztése. Aktualizálás: imádság a vezetőkért.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Feleltetés
3’	Egy tanulót feleltet. Kérdés: Imádság a királyért (Zsolt 72) – a zsoltár szövege (1-8 v., memoriter); rövid tartalma, legfontosabb szavainak elemzése és összefoglaló értelmezése a szentírási szöveg segítségével.
A feleletet értékelik (tárgyi tudás, szabatos megfogalmazás, aktualizálás).	Szentírás
(kivéve a memoriterhez)	
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: A Messiásról éneklő zsoltárok: a királyi Messiás főpapsága (Zsolt 110).
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép
A Messiásról éneklő zsoltárok: a királyi Messiás főpapsága
(Zsolt 110)	

Prezentálás			
a)	Csöndes találkozás a szöveggel
2’	Kikeresteti a Szentírásból és elolvastatja a tanulókkal magukban a Zsolt 110 szövegét.	Szentírás	
b)	Hangos felolvasás
2’	Önként jelentkező tanulóval felolvastatja a zsoltárt.	Szentírás	
Feldolgozás			
a)	A szöveg tartalmának felidézése
6’	1.	Egyéni munka keretében kijegyzetelteti a pap és a király tevékenységére utaló kifejezéseket a zsoltár szövegéből.
2.	Két önként jelentkező tanulóval felíratja a táblára a kifejezéseket, majd közösen megbeszélik, pontosítják a vázlatot.	Szentírás
Füzet
Tábla	
Táblakép: egy lehetséges tanulói vázlat
	
király	

pap	

Úr, jobbom
ellenség
jogar, hatalom
összetipor, harag
nemzetek	
pap vagy
Melkizedek rendje szerint	

b)	Szóelemzés
6-8’	Kiemelteti a legfőbb kifejezéseket, elmondja magyarázatukat.
Ezzel párhuzamosan jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 108-109. o.
Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Szóelemzés

	az én Uramnak: a beiktatandó király
	ülj az én jobbomra: beiktatási formula; a király személyesen Jahvétól veszi át hatalmát
	ellenségeidet lábad zsámolyává: az ellenség vereségére utal
	jogar: a Jahvétól eredő hatalom szimbóluma
	pap vagy te: a király nem volt pap – ez a vers valószínűleg a fogság után keletkezett
	Melkizedek: az izraelita kor előtti Jeruzsálem királya és papja volt
	jobbod felől az Úr áll: antropomorfizmus: Isten védi a királyt
	fejeket zúz össze: prófétai nyelven a bűn eltörlését fejezi ki
	patakból iszik: a királlyá kenés szertartásának egyik mozzanata	

c)	Értelmezés
8-10’	1.	Kérdések segítségével megfogalmaztatja a szöveg mondanivalóját:
●	Mi lehet a zsoltár eredeti üzenete?
●	Mire vonatkoztatható a büntetés gondolata?
2.	Összefoglalja az elhangzottakat.
3.	Rögzítik az értelmezést: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 110. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Értelmezés

A zsoltár a Messiás királyi és papi szerepének összefonódását hirdeti. A papkirálynak tekintett Messiás uralmán az izraeliták valószínűleg politikai-gazdasági hatalmat értettek, de a zsoltár nyitott a lelki értelmezés felé is.	

Házi feladat kijelölése
2’	Házi feladat:
Megtanulandó: Szentírással elemezni a Zsolt 110 szövegét
(a füzet jegyzete, tk. 108-110. o.).
Következő órán felelés szóban.	
Füzet
Tk. 108-110. o.	
Aktualizálás – az óra befejezése
5-8’	Ima saját szavakkal megfogalmazva:
●	2-3 mondatos imát írat a tanulókkal a vezetőkért.
●	Önként vállalkozó tanulókkal felolvastatja az imát
(de nem értékel!), esetleg ezekkel fejezik be az órát.	Tk. 110. o.
Füzet	
b)	Háttéranyagok
Táblakép (vetíthető formában)

56. óra:	Összefoglalás: a perzsa kor bibliai irodalma (Zak, Péld, Jób, Zsolt)
a)	Az óra felépítése
Témája:	A perzsa kor bibliai irodalmához kapcsolódó ismeretek összefoglalása.
Célja:	A perzsa kor bibliai irodalmához kapcsolódó szövegek (Zak 4, 1-4.6a.10b-11.14; Péld 8, 22-36; Jób 10, 1-19; 38, 1-13; 42, 1-6; Zsolt 2; 72; 110) szóelemzésének és szövegértelmezésének átismétlése, az ismeretek megszilárdítása. Felkészülés a számonkérésre.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Feleltetés
3’	Egy tanulót feleltet. Kérdés: A királyi messiás főpapsága (Zsolt 110) – a zsoltár rövid tartalma, legfontosabb szavainak elemzése és összefoglaló értelmezése a szentírási szöveg segítségével.
A feleletet értékelik (tárgyi tudás, szabatos megfogalmazás, aktualizálás).	Szentírás	
Az óra témájának megadása
1’	Megadja az óra témáját: összefoglalás, felkészülés a következő óra dolgozatára.
A dolgozat témája: a perzsa kor bibliai irodalma (Zak, Péld, Jób, Zsolt); formája: fogalmazás.		
Ismétlés			
a)	Szóelemzések ismétlése
10-12’	Páros munka – kifejezések magyarázatának felidézése:
●	Minden tanuló kap egy üres cédulát, erre mind a hat szövegből egy-egy tanult kifejezést ír.
●	A tanulópárok tagjai kicserélik cédulájukat, majd elmondják egymásnak a kapott szavak magyarázatát – egymás tudásának helyességét ellenőrzik.	
Üres cédulák
Szentírás
(Füzet, tk. csak ha kell)	
b)	Értelmezések ismétlése
10-12’	Egyéni, majd közös munka – az értelmezések felidézése:
●	Minden tanuló szabadon választ egy szöveget a hat közül, s leírja fejből annak értelmezését a füzetébe.
●	A tanár felolvastat egy-egy értelmezést mind a hat szöveg esetén. Közösen megbeszélik, kiegészítik, pontosítják a hallottakat.	
Füzet üres oldala	
c)	Műfajok ismétlése
10-12’	Egyéni, majd közös munka – a műfajok felidézése:
●	Minden tanuló kap egy üres cédulát, erre felír egy általa választott műfajt jellemző mondatot.
●	A tanár összeszedi, összekeveri, újra húzat a tanulókkal.
●	A tanulók felolvassák a cédulájukon szereplő mondatot, s megmondják, melyik műfaj sajátossága.	
Üres cédulák
(Füzet, tk.)	
Befejezés
2’	Házi feladat:
Átismétlendő: a Zak, Péld, Jób, Zsolt könyvekből vett hat szöveggel kapcsolatban tanult ismeretek – tartalom, szóelemzés, szövegértelmezés (a füzet jegyzete, tk. 94-110. o.).
Következő órán írásbeli számonkérés (35’; fogalmazás típusú dolgozat, segédeszköz: Szentírás).	
Füzet
Tk. 94-110. o.	

57. óra:	Számonkérés a perzsa kor bibliai irodalmából (Zak, Péld, Jób, Zsolt)
a)	Az óra felépítése
Témája:	Írásbeli számonkérés a perzsa kor bibliai irodalmából.
Célja:	A perzsa kor bibliai irodalmához kapcsolódó szövegek (Zak 4, 1-4.6a.10b-11.14; Péld 8, 22-36; Jób 10, 1-19; 38, 1-13; 42, 1-6; Zsolt 2; 72; 110) szóelemzésének és szövegértelmezésének írásbeli számonkérése.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Számonkérés			
a)	A számonkérés előkészítése
2-3’	Tartalmi bevezetés rövid ismétlő kérdésekkel:
●	Melyik korban kezdték el Messiási próféciaként értelmezni a Zsolt 2-t?
●	Mi volt a Zsolt 72 eredetileg? Hogyan értelmezték a perzsa korban?
●	Melyek a királyi tevékenységre utaló kifejezések a Zsolt 110-ben?
A tanulók válaszaikhoz használhatják a Szentírást, a tankönyvet, füzetet.	Tk. 94-110. o.

Szentírás
Tk., füzet	
b)	A dolgozat bevezetése
2’	1.	A tanár lapokat oszt a fogalmazáshoz, közben a Szentírás kivételével mindent (könyv, füzet…) elrakat.
2.	Beosztja a csoportokat (A, B, C).
3.	Elmondja a feladatot:
●	A dolgozat formája: fogalmazás.
●	Szentírást lehet használni (mást nem).
●	Munkaidő: 35’.
●	Elmondja és a táblára is felírja a csoportok feladatát:
A: Zsolt 72; B: Zsolt 110; C: Zsolt 2	Lapok a fogalmazáshoz

Javítási-értékelési szempontrendszer
(ld. a 15. óránál)

Táblakép	
Táblakép
Címek:
A csoport	Imádság a királyért (Zsolt 72)
B csoport	A királyi Messiás főpapsága (Zsolt 110)
C csoport	Az Úr fölkent Királya és a népek (Zsolt 2)	

c)	Dolgozatírás
35+1’	1.	A tanulók munkába kezdenek.
A tanár dolgozatírás közben körbejár, figyel, szükség esetén segít értelmezni a feladatot.
2.	Az idő leteltével beszedi a kész dolgozatokat.	Szentírás	
Befejezés
1’	Házi feladat: nincs.		

6. vallási tapasztalat a hellén korban

	58. óra:	Vallási tapasztalat a hellén korban – történeti és irodalmi bevezetés
	59. óra:	Számonkérés a hellén kor bevezetéséből; Jónás könyve – tartalmi bevezetés
	60. óra:	Isten egyetemes üdvözítő akarata – Jónás könyve
	61. óra:	Az apokaliptikus irodalomban jelentkező ígéret – az Emberfia Dániel jövendölésében (Dán 7, 1-28)
	62. óra:	A megszemélyesített bölcsesség beszéde (részletek a Sir 24-ből)
	63. óra:	Az üdvösséget előkészítő Isten a patetikus történetírásban – a hét testvér vértanúsága (részletek a 2 Makk 7-ből)
	64. óra:	Számonkérés: a hellén kor bibliai irodalma

58. óra:	Vallási tapasztalat a hellén korban – történeti és irodalmi bevezetés
a)	Az óra felépítése
Témája:	Vallási tapasztalat a hellén korban – történeti és irodalmi bevezetés.
Célja:	A hellén kor (Kr. e. 333-tól 63-ig) történeti hátterének és a legfontosabb műfajok (épületes irodalom, apokaliptikus irodalom, patetikus történetírás) jellemzőinek megismerése. Csoportmunka által a közösség erősítése.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Bevezetés
2’	Tanórai beszélgetés – a téma bevezetése kérdésekkel:
●	Nagy Sándor: mi jut a tanulók eszébe e névről?		
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: Vallási tapasztalat a hellén korban – történeti és irodalmi bevezetés.
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép
Vallási tapasztalat a hellén korban – történeti és irodalmi bevezetés	

Bevezetés a csoportmunkába		
a)	Csoportok kialakítása
2’	3-4 fős csoportokra osztja az osztályt.
Csoportfelosztás: pl. kártyákkal, kiszámolással vagy ülésrend szerint.
A tanulók kialakítják a csoportokat.	
Ültetőkártyák	
b)	A feladat megadása
3’	1.	Ismerteti a csoportmunka menetét:
●	csoportokban dolgoznak, minden csoport kap egy feladatot;
●	a felkészülési idő 5 perc; a feladat megoldásához a tankönyvet (111-115. o.) használhatják, jegyzetelniük kell;
●	a csoportnak „szónokot” kell választania, aki a felkészülési idő leteltével beszámol az elvégzett feladatról.
2.	Kiadja a feladatokat:
Minden csoport megkapja a sorszámának megfelelő feladatkártyát, amelyen a csoport pontos feladata áll.	

Tk. 111-115. o.

Feladatkártyák
Füzet	
A feladat elvégzése csoportokban
5’	●	A csoportok munkához látnak.
●	A tanár körbejár, segít, ha kell. Bátorít, munkára ösztönöz.
●	Az 5’ letelte előtt jelzi, mennyi idő van még a feladatra.		
Ismeretek prezentálása, jegyzetelés
10’	1.	A feladatkártyák sorszáma szerinti rendben a csoportok szónokai a táblához mennek, és ismertetik vázlatukat. Ha egy feladatot több csoport is kapott, képviselőik együtt mennek ki, kiegészítik, pontosítják egymás vázlatát.
2.	A tanár a beszámolók közben jegyzeteli a táblán a fontos adatokat (egyúttal szűri is az elhangzottakat).
3.	A tanulókat is jegyzetelésre szólítja fel.	

Tábla

Füzet	
Táblakép (folytatás)
a)	A hellén kor a történettudományok szerint

	Szakaszai:	Kr. e. 333-167: hellenizálódás
Kr. e. 167-63: Makkabeusok kora, Hasmoneus dinasztia
	Nagy Sándor – hellenista kultúra:	–	görög nyelv
–	görög jogrend
–	mindenki az egész világ polgára
	hadvezérei felosztották a birodalmat
	Júdea a Ptolemaioszok, majd Szeleukidák fennhatósága alá került
	Ptolemaioszok:	–	Kr. e. 333-198
–	viszonylagos béke és jólét
–	sok izraelita települ át Alexandriába: Septuaginta, görög bibliafordítás
	Szeleukidák:	–	Kr. e. 198-167
–	eleinte megértéssel uralkodtak: békés együttélés, sok zsidó települ Antióchiába
–	IV. Antióchosz Epifánész erőszakos politikája: bevezeti a Zeusz-kultuszt – templom átalakítása, pogány áldozatok
	Zsidó felkelés:	–	Kr. e. 167 – Matatiás pap és fiai – Makkabeusok
–	Kr. e. 164. Kiszlev hó 25.: győzelem – hanukka ünnepe
–	Hasmoneus dinasztia uralkodik
	Kr. e. 63: Pompeius római csapatai bevonulnak Jeruzsálembe – római fennhatóság kezdete

b)	A hellén kor a Biblia szerint

Épületes irodalom

	az olvasók vallási, erkölcsi épülésére szolgál
	a történelem tanulságait novellákban, regényekben, legendákban és midrásokban foglalja össze
	midrás: beszédekbe foglalt bibliamagyarázatok
	Például: Jónás, Tóbiás, Eszter és Judit könyve

Apokaliptikus irodalom

	apokaliptika: görög szó, ‘kinyilatkoztat’
	Kr. e. 3. sz. - Kr. u. 1. sz.
	a beteljesült jövő felől értelmezi a jelent
	a történelmet Isten által meghatározott folyamatnak látja
	a végidő közeli eljövetelét hirdeti
	szorongatott helyzetben eligazítást ad
	sajátos kifejezőeszközöket használ (pl. látomás; állatok szimbolizálnak embereket, birodalmakat)

Patetikus történetírás

	ünnepélyes, szenvedélyes hangvételű írások
	háttérbe szorul a történelmi pontosság
	Isten dicsőségét és hatalmát hirdetik
	túloznak, csodás eseményekkel emelik ki hőseik hitbeli nagyságát	

Ismeretek
megszilárdítása
10’	Ismétlő kérdésekkel megszilárdítja az ismereteket, tisztázza a fogalmakat:
●	Melyek a hellén kor szakaszai?
●	Mi jellemzi a Ptolemaioszok uralmát?
●	Melyik Szeleukida uralkodó folytatott erőszakos valláspolitikát?
●	Mit tudunk a Makkabeusokról?
●	Mi a midrás?
●	Mi jellemzi az apokaliptikus irodalmat?
A tanulók válaszaikhoz használhatnak segédeszközt.	Tk. 111-115. o.

Táblakép, füzet	
Kapcsolódás az előző órához: a dolgozat kiosztása, értékelése
3-5’	Az előző órán írt dolgozat kiosztása:
Értékeli az osztály munkáját, teljesítményét. Kiosztja a dolgozatokat. Megbeszélik az általános problémákat. A személyes kérdéseket az óra utáni szünetben beszélik meg.	Dolgozatok javítva

Javítási-értékelési szempontrendszer (ld. a 15. óránál)	
Befejezés
2’	Házi feladat:
Megtanulandó: a korszak történeti háttere, a műfajok jellemzői (a füzet jegyzete, tk. 111-115. o.).
Következő órán írásbeli számonkérés az óra anyagából
(20’; segédeszköz: nincs).	
Füzet
Tk. 111-115. o.	
b)	Háttéranyagok
Ültetőkártyák
A kártyákat az osztály létszámának megfelelően kell előkészíteni úgy, hogy egy csoportba 3-4 tanuló kerüljön.
Feladatkártyák
A feladatkártyákat a csoportok számának megfelelően kell előkészíteni.
Lehetőség szerint a 6 feladatnak megfelelően 6 csoport legyen. Minden csoport 1 feladatot kap. Ha több csoport van, 1 feladatot több csoport is megold (ekkor képviselőik együtt állnak az osztály elé, kiegészítik, pontosítják egymás vázlatát). Ha kicsi a létszám, a tanulók kettesével is dolgozhatnak.

Az egyes csoportok feladatai:
1. csoport:	A tk. 112. oldalának 1-2. bekezdéséből (Nagy Sándor kora) jegyzeteljétek ki a hellenista korra vonatkozó történelmi adatokat!
2. csoport:	A tk. 112-113. oldalának 3. bekezdésétől (zsidók a Ptolemaioszok és Szeleukidák idején) jegyzeteljétek ki a zsidó nép Kr. e. 4-2. századi történetére vonatkozó adatokat!
3. csoport:	A tk. 113. oldalának 2. bekezdésétől jegyzeteljétek ki a Kr. e. 167-63 időszak eseményeit!
4. csoport:	A tk. 113. oldaláról és a 115. oldal 1. bekezdéséből jegyzeteljétek ki az épületes irodalom műfaji jellemzőit!
5. csoport:	A tk. 113-114. oldaláról jegyzeteljétek ki az apokaliptikus irodalom műfaji jellemzőit!
6. csoport:	A tk. 114. oldaláról jegyzeteljétek ki a patetikus történetírás műfaji jellemzőit!

Táblakép (vetíthető formában)

59. óra:	Számonkérés a hellén kor bevezetéséből; Jónás könyve – tartalmi bevezetés
a)	Az óra felépítése
Témája:	Írásbeli számonkérés a hellén kor történeti hátteréből és irodalmi műfajaiból. Jónás könyve – tartalmi bevezetés.
Célja:	A hellén kor történeti hátteréhez és irodalmi műfajaihoz kapcsolódó ismeretek számonkérése. Jónás könyvének tartalmi bevezetése.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Számonkérés			
a)	A számonkérés előkészítése
2-3’	Tartalmi bevezetés rövid ismétlő kérdésekkel:
●	Melyek a hellén kor történelmi szakaszai?
●	Mi jellemzi az apokaliptikát?
A tanulók válaszaikhoz használhatják a tankönyvet, füzetet.	Tk. 111-115. o.

Tk., füzet	
b)	A dolgozat bevezetése
2’	1.	Beosztja a csoportokat (A, B), közben mindent (könyv, füzet…) elrakat.
2.	Elmondja a feladatot:
●	Kérdésekre kell válaszolni – röviden, érthetően.
●	Segédeszközt nem lehet használni.
●	Munkaidő: 20’.
3.	Kiosztja a feladatlapokat.	Dolgozatkérdések
(A/B csoport)
Feladatlapok
(A/B csoport)
Értékelőlapok
(A/B csoport)	
c)	Dolgozatírás
20+1’	1.	A tanulók munkába kezdenek.
A tanár dolgozatírás közben körbejár, figyel, szükség esetén segít értelmezni a feladatot.
2.	Az idő leteltével beszedi a kész dolgozatokat.		
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: Jónás könyve – tartalmi bevezetés.
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép
Jónás könyve – tartalmi bevezetés	

Prezentálás			
Csöndes találkozás a szöveggel
6’	Kikeresteti a Szentírásból és elolvastatja a tanulókkal magukban Jónás könyvének szövegét.	Szentírás	
Feldolgozás kezdete: a szöveg tartalmának felidézése
6’	Önként jelentkező tanulókkal a főbb részekre bontva elmondatja a szöveg tartalmát.
A tanulók a tartalom felidézéséhez használhatják a Szentírást.	

Szentírás	
Befejezés
1’	Házi feladat:
Megtanulandó: Jónás könyvének tartalma.	
Szentírás	
b)	Háttéranyagok
Dolgozatkérdések
A csoport
1.	a)	Mi jellemzi a hellenista kultúrát?
b)	Kinek a nevéhez fűződik elterjedése?
c)	Mikorra tehető? Melyek a szakaszai?
2.	a)	Minek az ünnepe a hanukka?
b)	Milyen időponthoz köthető?
3.	Melyek az apokaliptikus irodalom legfőbb jellemzői?
4.	Melyik hellenista műfaj jellemzője, hogy eltúlozza a történeti adatokat?

B csoport
1.	a)	Mikor uralkodtak a Szeleukidák?
b)	Mi jellemezte kezdetben uralkodásukat?
c)	Ki a fő alakja a kornak, mi jellemzi tevékenységét?
2.	Mit tudunk a Makkabeus-felkelésről?	a)	Kik ők?
b)	Miért harcoltak?
c)	Mikor és hogyan végződött a felkelés?
d)	Meddig tartott uralmuk?
3.	Melyek az épületes irodalom fő jellemzői? Írj legalább 2-2 példát a műfajokra és a könyvekre!
4.	Melyik irodalmi műfaj jellemzője, hogy látomásokban írja le mondandóját? Írd le egy további jellemzőjét e műfajnak!

Feladatlapok (A és B csoport)
Feladatlapok a diákoknak: dolgozatkérdések a válaszokhoz szükséges hely kihagyásával.
Értékelőlapok
A csoport

	Kérdés	Összpont-szám	Válasz elemei	Pontozás elemei	
1.	a)	Mi jellemzi a hellenista kultúrát?	6 pont	görög nyelv	1 p	
			görög jogrend	1 p	
			világkép: világpolgárság	1 p	
	b)	Kinek a nevéhez fűződik elterjedése?		Nagy Sándor	1 p	
	c)	Mikorra tehető? Melyek a szakaszai?		Kr. e. 333-198	1 p	
			Kr. e. 198-63	1 p	
2.	a)	Minek az ünnepe a hanukka?	2 pont	a Makkabeusok győzelmének	1 p	
	b)	Milyen időponthoz köthető?		Kr. e. 164	1 p	
3.	Melyek az apokaliptikus irodalom legfőbb jellemzői?	6 pont	Kr. e. 3. sz. - Kr. u. 1. sz.	1 p	
			a jelen értelmezése a jövő felől	1 p	
			közeli végidő	1 p	
			eligazítást ad	1 p	
			sajátos kifejezőeszközök	1 p	
			legalább két példa: látomás, állatok, égi lények…	1 p	
4.	Melyik hellenista műfaj jellemzője, hogy eltúlozza a történeti adatokat?	1 pont	patetikus történetírás	1 p	

A dolgozat értékelése:
13-15 pont 5; 11-12 pont 4; 8-10 pont 3; 5-7 pont 2; 1-4 pont 1	

B csoport

	Kérdés	Összpont-szám	Válasz elemei	Pontozás elemei	
1.	a)	Mikor uralkodtak a Szeleukidák?	5 pont	Kr. e. 198-63	1 p	
	b)	Mi jellemezte kezdetben uralkodásukat?		megértéssel uralkodtak	1 p	
	c)	Ki a fő alakja a kornak, mi jellemzi tevékenységét?		IV. Antióchosz Epifánész	1 p	
			bevezeti a Zeusz-kultuszt	1 p	
			erőszakos üldöző	1 p	
2.	Mit tudunk a Makkabeus-felkelésről?	4 pont			
	a)	Kik ők?		Matatiás pap és fiai	1 p	
	b)	Miért harcoltak?		az elnyomás ellen	1 p	
	c)	Mikor és hogyan végződött a felkelés?		Kr. e. 164. Kiszlev hó 25., győzelem	1 p	
	d)	Meddig tartott uralmuk?		Kr. e. 63-ig	1 p	
3.	Melyek az épületes irodalom fő jellemzői? Írj legalább 2-2 példát a műfajokra és a könyvekre!	4 pont	erkölcsi, vallási tanítás	1 p	
			a történelem tanulságait foglalja össze	1 p	
			novella, regény, legenda, midrás (legalább két példa)	1 p	
			Jónás, Tóbiás, Eszter, Judit könyve (legalább két példa)	1 p	
4.	Melyik irodalmi műfaj jellemzője, hogy látomásokban írja le mondandóját? Írd le egy további jellemzőjét e műfajnak!	2 pont	apokaliptikus irodalom	1 p	
			például: jövő felől értelmezi a jelent, eligazítást ad, jelképeket használ	1 p	

A dolgozat értékelése:
13-15 pont 5; 11-12 pont 4; 8-10 pont 3; 5-7 pont 2; 1-4 pont 1	

60. óra:	Isten egyetemes üdvözítő akarata – Jónás könyve
a)	Az óra felépítése
Témája:	Isten egyetemes üdvözítő akarata – Jónás könyve.
Célja:	Jónás könyvének szóelemzése és szövegértelmezése: a legfontosabb motívumoknak és mondanivalójának feltárása.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Kapcsolódás az előző órához: a dolgozat kiosztása, értékelése
5’	Az előző órán írt dolgozat kiosztása:
Értékeli az osztály munkáját, teljesítményét. Kiosztja a dolgozatokat. Megbeszélik az általános problémákat. A személyes kérdéseket az óra utáni szünetben beszélik meg.	Feladatlapok javítva
Értékelőlapok (A/B csoport)	
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: Isten egyetemes üdvözítő akarata – Jónás könyve.
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép
Isten egyetemes üdvözítő akarata – Jónás könyve	

Feldolgozás			
a)	A szöveg tartalmának felidézése
5’	Önként jelentkező tanulókkal a főbb részekre bontva elmondatja a szöveg tartalmát.
A tanulók a tartalom felidézéséhez használhatják a Szentírást.	

Szentírás	
b)	Szóelemzés
15’	Szóelemzés csoport-, majd közös munka keretében:		
	1.	Gyors csoportalakítás (3-4 fős csoportok) ülésrend szerint.		
	2.	Feladatkártyákat oszt, ezek segítségével elolvastatja a legfontosabb szavak magyarázatát a könyvből (a felkészülési idő 2’; a feladatról a csoport egyik tagja számol majd be).	Feladatkártyák
Tk. 116-117. o.	
	3.	Rendre szólítja a csoportokat: a szónok elmondja a kapott kifejezés magyarázatát. A tanár szükség esetén pontosítja, kiegészíti mindazt, amit a tanuló megfogalmaz.
Ezzel párhuzamosan jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Szóelemzés

	Jónás: nevének jelentése ‘galamb’; nem Jónás próféta (2 Kir 14,25) a könyv szerzője, mert ő a Kr. e. 8. sz.-ban élt
	Tarzis: Jónás úti céljaként a világ vége
	nagy halat rendelt oda: szimbolikusan Babilóniát, a Jahvétól való távolságot jelenti (megj.: a hal fajtája nem derül ki)
	szőrruhát öltöttek: a vezeklés és a bűnbánat jele
	megbánta Isten: antropomorfizmus: Isten nem a bűnös pusztulását, hanem megtérését akarja
	én ne irgalmazzak…?: Isten az egész teremtés ura, szabadságában áll irgalmazni	

c)	Értelmezés
10’	1.	Kérdések segítségével megfogalmaztatja a szöveg mondanivalóját:
●	Mi a szöveg műfaja?
●	Miben nyilvánul meg Isten üdvözítő szándéka?
●	Kit képviselnek a niniveiek?
●	Melyek a csodás elemek és mi az igazi csoda a novellában?
2.	Összefoglalja az elhangzottakat.
3.	Rögzítik az értelmezést: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 122. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Értelmezés

A szöveg műfaja prófétai novella, nem krónika. Isten egyetemes üdvözítő szándékáról ad tanítást: Jahve irgalmas a pogányok iránt is. Az igaz csoda az elbeszélésben Isten irgalmas szeretete és annak felismerése, hogy mindenkit üdvözíteni akar.	

Befejezés
2’	Házi feladat:
Megtanulandó: Szentírással elemezni a Jónás könyve szövegét (a füzet jegyzete, tk. 116-117.122. o.).
Következő órán felelés szóban.	
Füzet
Tk. 116-117.122. o.	
b)	Háttéranyagok
Feladatkártyák
A feladatkártyákat a csoportok számának megfelelően kell előkészíteni. Egy csoportba 3-4 tanuló kerül. Ha több csoport van, további kifejezéseket is fel lehet dolgoztatni (még negyven nap; jogos a haragod?…).
Az egyes csoportok feladatai:
1. csoport:	A tk. 116. oldaláról olvassátok el, mit tudunk Jónás prófétáról!
2. csoport:	A tk. 116. oldaláról olvassátok el, mit tudunk Tarzisról!
3. csoport:	A tk. 117. oldaláról olvassátok el, mit tudunk a halról!
4. csoport:	A tk. 117. oldaláról olvassátok el, mit tudunk a szőrruháról!
5. csoport:	A tk. 117. oldaláról olvassátok el, mit tudunk a „megbánta Isten” kifejezésről!
6. csoport:	A tk. 117. oldaláról olvassátok el, mit tudunk az „én ne irgalmazzak?” kérdés értelméről!

Táblakép (vetíthető formában)

61. óra:	Az apokaliptikus irodalomban jelentkező ígéret – az Emberfia Dániel jövendölésében (Dán 7, 1-28)
a)	Az óra felépítése
Témája:	Az apokaliptikus irodalomban jelentkező ígéret – az Emberfia Dániel jövendölésében.
Célja:	Az apokaliptikus irodalom legfontosabb elemeinek megismerése Dániel könyvének az Emberfiáról szóló jövendölése, a Dán 7, 1-28 szóelemzése és szövegértelmezése segítségével. A szövegértési készség fejlesztése.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Feleltetés
3’	Egy tanulót feleltet. Kérdés: Jónás könyvének rövid tartalma, legfontosabb szavainak elemzése és összefoglaló értelmezése a szentírási szöveg segítségével.
A feleletet értékelik (tárgyi tudás, szabatos megfogalmazás, aktualizálás).	Szentírás	
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: Az apokaliptikus irodalomban jelentkező ígéret – az Emberfia Dániel jövendölésében (Dán 7, 1-28).
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép
Az apokaliptikus irodalomban jelentkező ígéret
– az Emberfia Dániel jövendölésében
(Dán 7, 1-28)	

Prezentálás			
a)	Csöndes találkozás a szöveggel
2’	Kikeresteti a Szentírásból és elolvastatja a tanulókkal magukban a Dán 7, 1-28 szövegét.	Szentírás	
b)	Hangos felolvasás
2’	Önként jelentkező tanulóval felolvastatja a szöveget.	Szentírás	
Feldolgozás			
a)	A szöveg tartalmának felidézése
5’	Elmondatja a szöveg tartalmát.
A tanulók a tartalom felidézéséhez használhatják a Szentírást.	
Szentírás	
b)	Szóelemzés	Hiányos szómagyarázatok kiegészítése (összidő: 20’)		
Páros munka: a hiányzó kifejezések azonosítása
7’	1.	A tanár egyenként kivetíti a tankönyvben található szómagyarázatokat az értelmezett kifejezés nélkül.
A tanulópárok a Szentírás segítségével megkeresik, hogy az egyes magyarázatokhoz melyik kifejezés tartozhat.
Füzetükben jegyzetelik a talált kifejezéseket.	Hiányos szómagyarázatok (vetíthető fólia)
Szentírás, füzet	
Páros munka: ellenőrzés
5’	2.	A tanár újra kivetíti egyenként a magyarázatokat.
A tanulópárok a tankönyv segítségével ellenőrzik, hogy a magyarázatokhoz a megfelelő kifejezéseket találták-e meg.	
Tk. 126-128. o.	
Közös ellenőrzés
5’	3.	A tanár irányításával közösen is ellenőrzik a megoldást.	Megoldás	
Közös munka: a szóelemzések rögzítése	3’	4.	A tanár a legfontosabb kifejezéseket kiemeli és a szentírási szövegnek megfelelő sorrendben rögzíti magyarázatukkal együtt: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 126-128. o.
Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Szóelemzés

	Dániel: a szerző mondanivalóját a régmúlt egyik híres személyével fogalmaztatja meg
	négy nagy vadállat: valószínűleg a mezopotámiai birodalmak szimbólumai
	egy Ősöreg: az örökkévaló Isten
	a bíróság leült: Isten örök királyi uralmának kezdete
	megölték a vadállatot: megpecsételődött a négy hatalmas birodalom sorsa
	az ég felhőiben valaki: a felhő a teofániák irodalmi eleme, ez a személy tehát Istentől való
	olyan volt, mint az Emberfia: Isten örök uralmát és emberközelségét szimbolizálja	

c)	Értelmezés
5-7’	1.	Kérdések segítségével megfogalmaztatja a szöveg mondanivalóját:
●	Mi lehet a szerző üzenete?
●	Ki az események/a történelem ura?
●	Kik a vadállatok?
●	Milyennek mutatja Istent a szöveg?
2.	Összefoglalja az elhangzottakat.
3.	Rögzítik az értelmezést: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 129. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Értelmezés

Dániel könyve jövendölés: a babiloni fogság idején játszódik, a Kr. e. 2. században keletkezett. A négy vadállat a történelemben megjelenő és Isten uralmával szembehelyezkedő hatalmakat jelképezi. A szerző a szimbólumok segítségével megvallja hitét: Jahve a történelem ura, Ő irányítja a népek sorsát, és a hozzá hűséges izraelitákat elvezeti a végső cél, Isten királyi uralmának megvalósulása felé. Az Emberfia alakja nehezen értelmezhető, Isten világából érkező lény, a Jahvéhoz tartozó emberiséget jelképezi.	

Befejezés
2’	Házi feladat:
Megtanulandó: Szentírással elemezni a Dán 7, 1-28 szövegét (a füzet jegyzete, tk. 125-129. o.).
Memoriter: a Dán 7, 13-14 szövege.
Következő órán felelés szóban.	
Füzet
Tk. 125-129. o.
Memoriter	
b)	Háttéranyagok
Hiányos szómagyarázatok
Írásvetítővel vetíthető fólia a hiányos szöveggel

Megoldás a magyarázatok vetítésének sorrendjében:

	1.	éjszaka látomásomban
	2.	az ég négy szele
	3.	a nagy tengeren
	4. 	Dániel
	5.	tíz szarva volt
	6.	trónja lángoló tűz
	7.	négy nagy vadállat
	8.	leül a bíróság…
	9.	megölték a vadállatot
	10.	a bíróság leült
	11.	egy Ősöreg
	12.	az ég felhőiben valaki
	13.	olyan volt, mint az Emberfia
	14.	négy olyan ország, amely a földön támad
	15.	kezébe is adják…	A táblára felkerülő kifejezések a szentírási szövegnek megfelelő sorrendben:

	1.	Dániel
	2.	négy nagy vadállat
	3.	egy Ősöreg
	4.	a bíróság leült
	5.	megölték a vadállatot
	6.	az ég felhőiben valaki
	7.	olyan volt, mint az Emberfia	

Számítógéppel kivetíthető forma: a hiányos szöveg és a megoldás
Táblakép (vetíthető formában)

62. óra:	A megszemélyesített bölcsesség beszéde (részletek a Sir 24-ből)
a)	Az óra felépítése
Témája:	Az üdvözítő Isten a hellén kor irodalmában – a megszemélyesített bölcsesség beszéde.
Célja:	A megszemélyesített bölcsességről szóló himnusz (Sir 24, 1-2.5-17.23-37) szóelemzése, szövegértelmezése. Reflektálás a felséges Istennel való személyes kapcsolatunkra.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Feleltetés
3’	Egy tanulót feleltet. Kérdés: Dániel jövendölésének (Dán 7, 1-28) szövege (13-14 v., memoriter); rövid tartalma, legfontosabb szavainak elemzése és összefoglaló értelmezése a szentírási szöveg segítségével.
A feleletet értékelik (tárgyi tudás, szabatos megfogalmazás, aktualizálás).	Szentírás
(kivéve a memoriterhez)	
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: A megszemélyesített bölcsesség beszéde (részletek a Sir 24-ből).
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép
A megszemélyesített bölcsesség beszéde (részletek a Sir 24-ből)	

Prezentálás			
a)	Csöndes találkozás a szöveggel	2’	Kikeresteti a tankönyvből és elolvastatja a tanulókkal magukban a Sir 24 részleteinek szövegét.	Tk. 131-132. o.	
b)	Hangos felolvasás
2’	Önként jelentkező tanulóval felolvastatja a szöveget.	Tk. 131-132. o.	
Feldolgozás			
a)	A szóelemzés és értelmezés asszociációs előkészítése
5’	●	A tanár – egyéni munka keretében – minden tanulóval egy kifejezést írat, amely a bölcsesség szóról eszükbe jut.
●	Önként jelentkező tanulókkal felolvastatja, amit írtak.
 ●	A tábla egyik részére felírja e kifejezéseket (s ott is hagyja az aktualizálásig).	
Füzet

Tábla	
Táblakép: lehetséges tanulói asszociációk

b)	Szóelemzés
5-6’	Kiemelteti a legfőbb kifejezéseket, elmondja magyarázatukat.
Ezzel párhuzamosan jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 132. o.
Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Szóelemzés

	a Magasságbeli szájából jöttem elő: a bölcsesség azonos Isten teremtő szavával
	minden nép: az isteni bölcsesség kezdettől jelen volt a népek életében
	a szent hajlékban tettem … szolgálatot: megmutatta a helyes istentisztelet rendjét
	pompás … gyümölcs terem: a bölcsesség „gyümölcsei”
	az élet könyvére…: a bölcsesség azonosítja magát Mózes öt könyvével, azaz a Törvénnyel
	Píson…: a bölcsesség áradása	

c)	Értelmezés
6-8’	1.	Kérdések segítségével megfogalmaztatja a szöveg mondanivalóját:
●	Találunk-e hasonló gondolatokat saját elképzeléseink és Sirák fia gondolkodásmódjában?
●	Mi lehet a szerző üzenete?
●	Hogyan mutatkozik meg az isteni bölcsesség?
2.	Összefoglalja az elhangzottakat.
3.	Rögzítik az értelmezést: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 134. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Értelmezés

A megszemélyesített bölcsességről szóló szöveg műfaja himnusz.
A vallásos embernek nem a különféle eszmeáramlatok alapján kell tájékozódnia a világban, hanem Istenre figyelni. Az isteni bölcsesség megmutatkozik a teremtésben, a világ sorsának alakulásában, a választott nép életében.	

Aktualizálás
6-8’	Tanórai beszélgetés – aktualizálás kérdések és az óra eleji asszociációs vázlat segítségével:
●	Mi a tapasztalatunk az Istenről?
●	Van-e róla érzéki tapasztalatunk?
●	Mi a feladatunk ezzel a meggyőződésünkkel?	Tk. 135. o.
Asszociációs vázlat a táblán	
Befejezés
2’	Házi feladat:
Megtanulandó: a szentírási szöveg tankönyvi szemelvényeivel elemezni a Sir 24 részleteinek szövegét (a füzet jegyzete, tk. 131-132.134-135. o.).
Következő órán felelés szóban.	
Füzet
Tk. 131-135. o.	
b)	Háttéranyagok
Táblakép (vetíthető formában)

63. óra:	Az üdvösséget előkészítő Isten a patetikus történetírásban – a hét testvér vértanúsága (részletek a 2 Makk 7-ből)
a)	Az óra felépítése
Témája:	Az üdvösséget előkészítő Isten a patetikus történetírásban – a hét testvér vértanúsága.
Célja:	A patetikus történetírás jellemzőinek megismerése a hét testvér vértanúságáról szóló szöveg (2 Makk 7, 1-19.24-29.39-42) szóelemzése és szövegértelmezése segítségével. Reflektálás a mindennapi helytállás fontosságára. Számonkérés előkészítése.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Feleltetés
3’	Egy tanulót feleltet. Kérdés: A megszemélyesített bölcsesség beszéde (a Sir 24 részletei) – a szöveg rövid tartalma, legfontosabb szavainak elemzése és összefoglaló értelmezése a szentírási szöveg tankönyvi szemelvényeinek segítségével.
A feleletet értékelik (tárgyi tudás, szabatos megfogalmazás, aktualizálás).	A szentírási szöveg másolata a tankönyvből	
Az óra témájának megadása
1’	Ismerteti az óra témáját, címét: Az üdvösséget előkészítő Isten a patetikus történetírásban – a hét testvér vértanúsága (részletek a 2 Makk 7-ből).
Jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	

Táblakép, füzet	
Táblakép
Az üdvösséget előkészítő Isten a patetikus történetírásban
– a hét testvér vértanúsága
(részletek a 2 Makk 7-ből)	

Prezentálás			
a)	Csöndes találkozás a szöveggel
2’	Kikeresteti a tankönyvből és elolvastatja a tanulókkal magukban a 2 Makk 7 részleteinek szövegét.	Tk. 138. o.	
b)	Hangos felolvasás
4’	Önként jelentkező tanulókkal felolvastatja a szöveget dramatizálva (narrátor, 1., 2., 3., 4., 5., 6. testvér, anya).	Tk. 138. o.	
Feldolgozás			
a)	A szöveg tartalmának felidézése
2’	Elmondatja a szöveg tartalmát.
A tanulók a tartalom felidézéséhez használhatják a tankönyvi szöveget.	
Tk. 138. o.	
b)	A szóelemzés és értelmezés előkészítése
5’	Asszociációs előkészítés:
●	A tanár – egyéni munka keretében – minden tanulóval egy-egy szót, kifejezést, helyzetet írat, amely a tanúságtétel szóról eszükbe jut.
●	Önként jelentkező tanulókkal felolvastatja, amit írtak.
 ●	A tábla egyik részére felírja e kifejezéseket (s ott is hagyja az aktualizálásig).	
Füzet

Tábla	
Táblakép: lehetséges tanulói asszociációk

c)	Szóelemzés
6’	Kiemelteti a legfőbb kifejezéseket, elmondja magyarázatukat.
Ezzel párhuzamosan jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 139. o.
Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Szóelemzés

	hét testvért: jelképes szám, a hitvallók nagy számára utal
	sertéshúsevés: az izraeliták számára tiltott
	meg fog könyörülni: idézet Mózes énekéből (MTörv 32,36)
	a föltámadásban: Isten nem a földi világba szólítja vissza az embert
	sanyargatni fog: antropomorfizmus: a bűnösök és utódaik is megtorlásként élik meg a bűn következményeit
	önmagunk miatt szenvedjük: az elszenvedett üldözések a nép bűneinek következményei
	semmiből teremtette: a teremtés nem az alaktalan anyag megformálása, hanem valódi létrehozás
	az irgalmasság idején: a feltámadáskor	

d)	Értelmezés
6-8’	1.	Kérdések segítségével megfogalmaztatja a szöveg mondanivalóját:
●	Mi lehet a szerző üzenete?
●	Miért áldozták életüket a testvérek?
●	Milyen valóság ez az üdvösség?
2.	Összefoglalja az elhangzottakat.
3.	Rögzítik az értelmezést: jegyzetel a táblán (vagy vetít), jegyzeteltet a füzetben.	Tk. 141. o.

Táblakép, füzet	
Táblakép (folytatás)
Értelmezés

A szöveg a patetikus történetírás műfajában íródott. A 2. századi zsidóság egyre határozottabban vallotta: az üdvösség, az Isten országának teljes megvalósulása a halál utáni életben, a feltámadáskor valósul meg. Ez az üdvösség nem az érdemek eredménye, hanem az irgalmas Isten ajándéka.	

Aktualizálás
6-8’	Tanórai beszélgetés – aktualizálás kérdések és az óra eleji asszociációs vázlat segítségével:
●	Mit jelent a kitartás?
●	Miben tartott ki a hét testvér?
●	Mire biztat minket az ő példájuk?	Tk. 141. o.
Asszociációs vázlat a táblán	
Befejezés
2’	Házi feladat:
Megtanulandó: a szentírási szöveg tankönyvi szemelvényeivel elemezni a 2 Makk 7 részleteinek szövegét (a füzet jegyzete, tk. 138-139.141. o.).
Átismétlendő: a Jónás könyve; Dán 7, 1-28; Sir 24; 2 Makk 7 szövegekkel kapcsolatban tanult ismeretek – tartalom, szóelemzés, szövegértelmezés (a füzet jegyzete, tk. 115-141. o.).
Következő órán írásbeli számonkérés (35’; fogalmazás típusú dolgozat, segédeszköz: Szentírás).	
Füzet
Tk. 138-141. o.

Tk. 115-141. o.	
b)	Háttéranyagok
A szentírási szöveg másolata a tankönyvből
A megszemélyesített bölcsességről szóló szöveg (Sir 24 részletei) tankönyvi szemelvényeinek másolata a feleltetéshez.
Táblakép (vetíthető formában)

64. óra:	Számonkérés: a hellén kor bibliai irodalma (Jón, Dán, Sir, 2 Makk)
a)	Az óra felépítése
Témája:	Írásbeli számonkérés a hellén kor bibliai irodalmából.
Célja:	A hellén kor megismert bibliai szövegei (Jónás könyve; Dán 7, 1-28, Sir 24, 1-2.5-17.23-37;
2 Makk 7, 1-19.24-29.39-42) szóelemzésének, szövegértelmezésének számonkérése. A fogalmazási készség fejlesztése.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Számonkérés			
a)	A számonkérés előkészítése
2-3’	Tartalmi bevezetés rövid ismétlő kérdésekkel:
●	Miért menekül el Jónás a küldetése elől? Mi a szöveg műfaja?
●	Hogyan értelmezhető az Emberfia alakja Dániel könyvében?
●	Milyen üdvösség-képet tükröz a hét testvérről szóló szentírási szöveg?
A tanulók válaszaikhoz használhatják a Szentírást, a tankönyvet, füzetet.	Tk. 116-141. o.

Szentírás
Tk., füzet	
b)	A dolgozat bevezetése
5’	1.	A tanár lapokat oszt a fogalmazáshoz, közben a Szentírás kivételével mindent (könyv, füzet…) elrakat.
2.	Elmondja a feladatot:
●	A dolgozat formája: fogalmazás.
●	Mindenki maga választ a 4 szövegből egyet, s ennek írja le tartalmát, szóelemzését és értelmezését.
●	Szentírást lehet használni (mást nem).
●	Munkaidő: 35’.
●	Elmondja és a táblára is felírja a választható címeket.	Lapok a fogalmazáshoz

Javítási-értékelési szempontrendszer
(ld. a 15. óránál)

Táblakép	
Táblakép
Választható címek:
1.	Isten üdvözítő akarata – Jónás könyve
2.	Az Emberfia Dániel jövendölésében (Dán 7, 1-28)
3.	A megszemélyesített bölcsesség beszéde (Sir 24 részletei)
4.	A hét testvér vértanúsága (2 Makk 7 részletei)	

c)	Dolgozatírás
35+1’	1.	A tanulók munkába kezdenek.
A tanár dolgozatírás közben körbejár, figyel, szükség esetén segít értelmezni a feladatot.
2.	Az idő leteltével beszedi a kész dolgozatokat.	Szentírás	
Befejezés
1’	Házi feladat: nincs.		

ÉV VÉGI ISMÉTLÉS
	65. óra:	Ismétlés – a történeti bevezetések
	66. óra:	Ismétlés – irodalmi műfajok
	67. óra:	Ismétlés – szövegek I. Az őstörténetet és a pátriárkai történeteket feldolgozó szentírási szövegek ismétlése
	68. óra:	Ismétlés – szövegek II. A deuteronomista és a prófétai (Illés, Ámosz, Ózeás) szövegek ismétlése
	69. óra:	Ismétlés – szövegek III. A prófétai szövegek ismétlése (Izajás, Jeremiás, Ezekiel, Második Izajás, Zakariás)
	70. óra:	Ismétlés – szövegek IV. A perzsa és hellén kori szövegek ismétlése
	71. óra:	A tanév lezárása

65. óra:	Ismétlés – a történeti bevezetések
a)	Az óra felépítése
Témája:	A hat történeti bevezetés ismétlése.
Célja:	A hat történeti korszakról tanult legfontosabb ismeretek átismétlése a ‘tabu’ játék segítségével, csoportmunka formájában. Az összefoglaló „vizsga” előkészítése.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Kapcsolódás az előző órához: a dolgozat kiosztása, értékelése
3’	Az előző órán írt dolgozat kiosztása:
Értékeli az osztály munkáját, teljesítményét. Kiosztja a dolgozatokat. Megbeszélik az általános problémákat. A személyes kérdéseket az óra utáni szünetben beszélik meg.	Dolgozatok javítva
Javítási-értékelési szempontrendszer
(ld. a 15. óránál)	
Bevezetés
5’	1.	Tájékoztat az év végi ismétlésről, az év végi „vizsgáról”:
●	ismétlést szolgáló szóbeli vizsga; a következő órákon ismételni fognak, együtt készülnek fel rá;
●	három típusú/tartalmú tételt húznak majd: történeti háttér, irodalmi-műfaji ismeretek, szentírási szövegek;
●	ismerteti a vizsga időpontját; szervezésének módját;
●	felhívja a figyelmet az otthoni tanulás, a folyamatos ismétlés fontosságára.
2.	Kiosztja a vizsgatémákat fénymásolva.	

Vizsgatémák	
Az óra témájának megadása	1’	Ismerteti az óra témáját: A hat történeti korszakról tanult legfontosabb ismeretek átismétlése.		
Bevezetés a csoportmunkába		
a)	Csoportok kialakítása
2’	4-5 fős csoportokra osztja az osztályt.
Csoportfelosztás: pl. kártyákkal, kiszámolással v. ülésrend szerint.
A tanulók kialakítják a csoportokat.	
Ültetőkártyák	
b)	A feladat megadása
4’	Ismerteti az ismétlés, a csoportmunka módját:
●	‘tabu’ játékkal ismételnek; elmondja a játékszabályt;
●	elmondja a játék menetét az órán.	Játékszabály
(Füzet, tk.)
Feladatkártyák	
Ismétlés
20-25’	●	A csoportok „játszanak”, ismételnek.
●	A tanár bátorít, munkára ösztönöz; a szervezéstől függően vezeti a játékot, ill. segít, hogy betartsák a játékszabályokat.	

Befejezés
2-5’	A játék lezárása, eredményhirdetés.
Házi feladat:
Ismételni, készülni az összefoglaló „vizsgára”.		
b)	Háttéranyagok
Vizsgatémák
Ld. a kézikönyv végén, A tanév lezárása c. óra után.

Ültetőkártyák
A kártyákat az osztály létszámának megfelelően kell előkészíteni úgy, hogy egy csoportba 4-5 tanuló kerüljön.
Játékszabály
A „tabu” játékban az egyik játékosnak, az ún. „szókimondónak” kell a feladatkártyán lévő „kitalálandó szót” körülírnia úgy, hogy a kártyán lévő „tiltott szavak” nem szerepelhetnek a leírásban. A csapat többi tagjának a feladata a szó kitalálása. (Természetesen a tiltott kifejezéseket alkotó szavak külön is, és a kitalálandó szó, illetve a kitalálandó kifejezés minden szava is tiltott).
Javaslatok a játék órai megszervezésére:
A játék első két változata olyan osztályban ajánlott, ahol a csoportmunka még nem alakult ki teljesen, a csapatok önállóan nem tudnának úgy játszani, hogy az ismétlés hatékony legyen. Ha a csapatok várhatóan önálló játék keretében is hatékonyan dolgoznak, a harmadik, illetve negyedik változat ajánlott.
1. változat
Az osztály csapatokra osztva, de együtt játszik. A tanár összekeveri a 32 kártyát. Az első csoport egyik tagja – ő lesz a „szókimondó” – húz egy kártyát, a rajta lévő szót a leírás alapján az ő csapatának kell kitalálnia. A többi csoport figyel. Ha az első csoport kitalálta a kapott szót, akkor a második csoport „szókimondója” húz kártyát, és az ő csoportjának tagjai találgatnak stb.
2. változat
A játék menete lényegében azonos az előzővel, de a csapatok versenyeznek is egymással. Ebben az esetben mérni és jegyezni kell az időket, mialatt az egyes csapatok kitalálják a nekik jutott szavakat; továbbá választani kell minden csapat mellé egy „vigyázót”: ő egy másik csoport tagja, aki szintén megnézheti a kártyát és a rajta lévő tiltott szavakat, feladata pedig, hogy szóljon, ha a „szókimondó” véletlenül tiltott szót is kimond. Amennyiben ez előfordul, a szóban forgó csoportnak új kártyát kell húznia, és az azon lévő szót kell kitalálnia – ezzel természetesen nő a csapat játékideje. A játék végén a szavak kitalálására fordított időt csapatonként összegezni kell: győztes az a csapat, amely a legrövidebb időn belül találta ki a neki jutott szavakat.
E változat esetén az időt az órán úgy kell beosztani, hogy minden csoport ugyanannyiszor kerüljön sorra, és óra végén lehetőség legyen az idők összesítésére, eredményhirdetésre, díjátadásra (utóbbi lehet pl. 5, csoki…).
3. változat
Minden csoport megkapja mind a 32 feladatkártyát, a csapatok önállóan játszanak. Összekeverik a kapott 32 kártyát, és írással lefelé fordítva leteszik az asztalra a kártyacsomagot.
A csapatok egyik tagja, a „szókimondó” húz egy kártyát: az általa adott leírás alapján a többiek megpróbálják kitalálni a szót vagy kifejezést. Kérdéseket nem tehetnek fel, csak tippeket mondhatnak; ha nem találták el a szót, a szókimondónak kell magától újabb információt adnia.
A csoporttagok váltják egymást, minden új szó esetén a soron következő csoporttag lesz a „szókimondó”.
Továbblépni új szóra csak akkor lehet, ha az aktuális szót a csoport kitalálta. A kihúzott kártyát a „szókimondó” nem teheti vissza, és nem adhatja át másnak. Ha a csapat segítség nélkül nem boldogul a szóval, segédeszközt vehetnek elő (tankönyv, füzet, Szentírás).
4. változat
A játék menete lényegében azonos az előzővel, de a csapatok versenyeznek is egymással. Ennek feltétele, hogy vállalják a szabályok pontos betartását: a csoporttagok együtt figyelnek saját csoportjuk játékának „tisztaságára”. Ha a szókimondó a körülírás során – pl. tévedésből – tiltott szót mond ki, vagy a csoport a szó kitalálásához segédeszközt vesz igénybe, a találgatást a szabályoknak megfelelően folytatniuk kell, de a kitalált szó a versenyben érvénytelen lesz. Minden csoport választ a tagjai közül egy „vigyázót”, akinek a feladata, hogy jegyezze az érvényes és érvénytelen találatokat. Győztes az a csapat, amelyiknek óra végéig a legtöbb érvényes találata gyűlik össze (ez azt jelenti, hogy lehet több győztes is!).
E változat esetén az időt úgy kell beosztani, hogy óra végén legyen mód az érvényes találatok összegzésére (a „vigyázók” közreműködésével), eredményhirdetésre, díjátadásra.

Feladatkártyák
A feladatkártyákat a játék tervezett menetének megfelelően kell egy vagy több sorozatban előkészíteni.
A kitalálandó szavak és az egyes szavakhoz kapcsolódó tiltott szavak listája:

	Kitalálandó szó	Tiltott szavak	
1.	„Nagy Bumm”	világ; létrejön; ősrobbanás	
2.	biológiai fejlődéselmélet	Darwin; élővilág; fejlődés	
3.	Mezopotámia	folyó; félnomád; sémita törzsek	
4.	Egyiptom	Nílus; fáraó; piramis	
5.	II. Ramszesz	fáraó; Mózes; kivonulás	
6.	Mózes	Egyiptom; csapások; ‘vízből kimentett’	
7.	Ábrahám	félnomád; Mezopotámia; hit	
8.	honfoglalás	Ígéret földje; Kánaán; Kr. e. 1200	
9.	bírák	filiszteusok; bíró; Sámson	
10.	Saul	király; filiszteusok; harcok	
11.	Dávid	király; Góliát; Jeruzsálem	
12.	Salamon	király; templom; bölcsesség	
13.	prófétaközösségek	elragadtatás; Jahve üzenete; Baál-kultusz ellenségei	
14.	Izrael, az északi országrész	észak; Asszíria; termékeny vidék	
15.	Júda, a déli országrész	dél; Jeruzsálem; templom	
16.	babiloni fogság	Kr. e. 586-538; vallási öntudat; imaházak	
17.	Illés	próféta; Baál-papok; áldozat	
18.	Izajás	próféta; Messiás; Asszíria	
19.	Jeremiás	próféta; pap; panaszok	
20.	Ezekiel	próféta; fogság; pásztor	
21.	Második Izajás	próféta; fogság; szenvedő Szolga	
22.	Círusz	perzsa; király; rendelet	
23.	Zerubbábel	perzsa; helytartó; Jeruzsálem	
24.	Józsué főpap	reform; templom; főpap	
25.	a második templom	Jeruzsálem; épít; áldozat	
26.	Ezdrás és Nehemiás	perzsa kor; vallási reform; főpap és helytartó	
27.	Ptolemaioszok	hellén kor; uralkodó; Egyiptom	
28.	Szeleukidák	hellén kor; uralkodó; Egyiptom	
29.	IV. Antióchosz Epifánész	király; üldözés; hellén kor	
30.	Makkabeusok	üldözés; győzelem; ‘Kalapácsocska’	
31.	hanukka	ünnep; templom; újraszentelés	
32.	római fennhatóság	Kr. e. 63; Pompeius; provincia	

Minta a feladatkártyákra:

Kitalálandó szó:
ZERUBBÁBEL

Tiltott szavak:
perzsa
helytartó
Jeruzsálem	Kitalálandó szó:
IZRAEL, AZ ÉSZAKI
 ORSZÁGRÉSZ

Tiltott szavak:
észak
Asszíria
termékeny vidék	

66. óra:	Ismétlés – irodalmi műfajok
a)	Az óra felépítése
Témája:	Az irodalmi műfajok ismétlése.
Célja:	A hat irodalmi bevezetés legfontosabb ismeretei, az irodalmi műfajok átismétlése a ‘tabu’ játék segítségével, csoportmunka formájában. Felkészülés az összefoglaló „vizsgára”.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Az óra témájának megadása	1’	Ismerteti az óra témáját: A hat irodalmi bevezetés legfontosabb ismeretei, az irodalmi műfajok átismétlése.		
Bevezetés a csoportmunkába		
a)	Csoportok	kialakítása	2’	Az előző órához hasonlóan történik (esetleg a csoportbeosztás maradhat az is, ami volt).	Ültetőkártyák	
b)	A feladat megadása
4’	Ismerteti a csoportmunka módját:
●	‘tabu’ játékkal ismételnek – elmondja újra a játékszabályt;
●	ismerteti a játék menetét az órán;
●	változás: a kártyákat most a tanulóknak kell elkészíteni.	Játékszabály
(Füzet, tk.)
Feladatkártyák	
Ismétlés
30’	●	A csoportok „játszanak”, ismételnek.
●	A tanár bátorít, munkára ösztönöz; a szervezéstől függően vezeti a játékot, ill. segít, hogy betartsák a játékszabályokat.	

Befejezés
2-5’	A játék lezárása, eredményhirdetés.
Házi feladat:
Ismételni, készülni az összefoglaló „vizsgára”.		
b)	Háttéranyagok
Játékszabály
Lásd az előző óra végén.
Javaslatok a játék órai megszervezésére:
1. változat
Az osztály csapatokra osztva, de együtt játszik.
1.	(4’)	Először minden csapat kap két üres kártyát: ki kell választaniuk két tetszőleges műfajt a tanultak közül, keresni ezekhez 3-3 „tiltott szót”, s el kell készíteniük 2 tabu-kártyát. Ha a csoportok száma kicsi, egy-egy csoporttal több kártya is készíttethető. Segédeszköz a kártyák elkészítéséhez: a füzet és a tankönyv.
2.	(1’)	A tanár összeszedi az elkészült kártyákat.
3.	(25’)	A játék az előző órán ajánlott 1. vagy 2. változat szerint folytatódik.
2. változat
A csapatok önállóan játszanak.
1.	(10’)	Először minden csoport kap 19 kártyát, rajta a tanult műfajokkal. Az első feladatuk, hogy keressenek mind a 19-hez 3-3 „tiltott szót”, és fejezzék be a tabu-kártyákat. Segédeszköz a kártyák elkészítéséhez: a füzet és a tankönyv.
2.	(2’)	Ha elkészültek, keverjék össze a kártyacsomagot és adják át egy másik csapatnak valamilyen szisztéma szerint (pl. az 1. csapat a 2.-nak, a 2. a 3.-nak stb.).
3.	(18’)	A játék az előző órán ajánlott 3. vagy 4. változat szerint folytatódik.
Feladatkártyák
A feladatkártyákat a játék tervezett menetének megfelelően kell előkészíteni (üres kártyák vagy a műfajokat tartalmazó kártyacsomag a csoportok számának megfelelően).
A műfajok listája:

Kitalálandó műfaj	
1.	etiológia	11.	prófétai mondások	
2.	mítosz	12.	messiási jövendölések	
3.	monda	13.	fogság utáni prófétai irodalom	
4.	teofánia	14.	bölcsességi irodalom	
5.	novella	15.	bibliai lírai irodalom	
6.	legenda	16.	zsoltárirodalom	
7.	kultikus elbeszélés	17.	épületes irodalom	
8.	törvénygyűjtemény	18.	apokaliptikus irodalom	
9.	prófétai elbeszélések	19.	patetikus történetírás	
10.	kölcsönzött beszédformák			

Minta a feladatkártyákra (a játék 1. és 2. változatában):

Kitalálandó műfaj:

Tiltott szavak:
	Kitalálandó műfaj:
FOGSÁG UTÁNI PRÓFÉTAI
IRODALOM

Tiltott szavak:

67. óra:	Ismétlés – szövegek I.
a)	Az óra felépítése
Témája:	Az őstörténetet és a pátriárkai történeteket feldolgozó szentírási szövegek ismétlése.
Célja:	Ter 1, 1-25.31; 2, 1-4a; Ter 1, 26-30; Ter 2, 4b-25; Ter 3, 1-24; Ter 4, 1-16; Ter 6-9 részletei; Ter 11, 1-9; Ter 12, 1-5; Ter 18, 20-33; Ter 22, 1-18; Kiv 3, 1-14.18-20; Kiv 12, 1-14; Kiv 19-24 részletei; Kiv 24-29 részletei – ismétlés: a szövegek tartalma, szóelemzése, értelmezése. Felkészülés az összefoglaló „vizsgára”.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Az óra témájának megadása	1’	Ismerteti az óra témáját: Az őstörténetet és a pátriárkai történeteket feldolgozó szentírási szövegek ismétlése.		
Bevezetés a csoportmunkába			
a)	Csoportok kialakítása
2’	Az előző órákhoz hasonlóan történik (esetleg a csoportbeosztás maradhat az is, ami volt).	Ültetőkártyák	
b)	A feladat megadása
4’	Ismerteti a feladatot:
●	csoportokban dolgoznak, egymás tudását ellenőrzik;
●	elmondja a csoportmunka menetét;
●	kiosztja/kihúzatja a feladatkártyákat.	A csoportmunka menetének leírása
Feladatkártyák	
Ismétlés
25’	●	A csoportok ismételnek.
●	A tanár körbejár, segít, ha kell. Bátorít, munkára ösztönöz.	Tk. füzet
Szentírás	
Ismeretek
megszilárdítása
5-10’	A tanár ismétlő kérdésekkel összefoglaltatja a legfontosabb ismereteket:
●	Mit jelentenek a következő kifejezések:
–	teremtette
–	megalkotta … az embert a föld agyagából
–	a kígyó
–	talán bizony őrzője vagyok én a testvéremnek?
–	vízözön
–	építsünk … tornyot!
–	menj ki földedről
–	vedd egyszülött fiadat
–	kovásztalan kenyér
–	oltárt … és 12 emlékoszlopot
●	Mit tanít a papi teremtés-elbeszélés?
●	Mit mond a Biblia a bűnről?
●	Hogyan értelmezhető az Izsák feláldozásáról szóló elbeszélés?
●	Mit jelent a tízparancsolat?
A tanulók válaszaikhoz használhatnak segédeszközt.	Tk. 9-50. o.

Tk., füzet	
Befejezés
2’	Házi feladat:
Ismételni, készülni az összefoglaló „vizsgára”.		
b)	Háttéranyagok
A csoportmunka menetének leírása
●	Felkészülés a csoportmunkára egyéni munka keretében: Minden tanuló kap 2 feladatkártyát, rajtuk egy-egy szentírási szöveg helyével. 5’ alatt nézzék át önállóan az ezekhez kapcsolódó ismereteket (segédeszköz: a tankönyv és a füzet). Az ismétlés 2. lépéséhez válasszanak ki szövegenként két-két kifejezést, és ezek magyarázatát alaposan ismételjék át.
●	Első lépés – a szövegek tartalmának ismétlése: A csoporttagok egymás után elmondják csoportjuknak a kapott szövegek tartalmát a cím, ill. a szentírási hely említése nélkül. A többiek feladata: mondják meg, mely szövegekről van szó, és adják meg a pontos szentírási helyet (segédeszközük: a tankönyv és a Szentírás).
●	Második lépés – szóelemzések ismétlése („hiányos szómagyarázatok kiegészítése szóban”): A csoporttagok egymás után elmondják a felkészülés során kiválasztott négy kifejezés magyarázatát (lehetőleg segédeszköz nélkül), de nem mondják meg, melyik szöveghez tartozik, és melyik kifejezésről van szó. A többi csoporttag feladata, hogy kitalálják, mely szavakról van szó (az ismétlés első lépése alapján már tudják, melyik két szöveg szavairól lehet szó!). Segédeszközként használhatják a tankönyvet és a Szentírást (illetve nehezíthető a feladat azzal, ha csak a Szentírást használhatják).
●	Harmadik lépés – az értelmezések ismétlése: A csoporttagok rendre egymás után megpróbálják felidéztetni a feladatkártyáikon kapott két szöveg értelmezését a csoport többi tagjával. A szöveg „tulajdonosa”, aki a felkészülés során már átnézte az értelmezést, rávezető kérdésekkel segíti a többieket, hogy visszaemlékezzenek a tanultakra. Ha a többiek pontatlanul emlékeznek, vagy nem boldogulnak, ő maga mondja el az értelmezést. Segédeszközt lehetőleg ne használjanak, de ha szükséges, elővehetik a füzetet és a tankönyvet.
Feladatkártyák
Az őstörténetet és a pátriárkai történeteket feldolgozó szentírási szövegek:
	1.	A világ teremtése a Bibliában (Ter 1, 1-25.31; 2, 1-4a)
	2.	Az ember létrejötte az első és a második teremtés-elbeszélésben (Ter 1, 26-30; 2, 4b-25)
	3.	A bűnbeesésről szóló leírás (Ter 3, 1-24)
	4.	Káin és Ábel (Ter 4, 1-16)
	5.	A vízözön (részletek a Ter 6-9-ből)
	6.	A bábeli nyelvzavar (Ter 11, 1-9)
	7.	Ábrahám meghívása (Ter 12, 1-5)
	8.	Ábrahám istenképének fejlődése (Ter 18, 20-33)
	9.	Ábrahám hite (Ter 22, 1-18)
	10.	Mózes meghívása és a kivonulás előkészítése (Kiv 3, 1-14.18-20)
	11.	A zsidó húsvét (Kiv 12, 1-14)
	12.	A tízparancsolat (részletek a Kiv 19-24-ből)
	13.	A szövetségkötés (részletek a Kiv 24-29-ből)
A feladatkártyákat az osztály létszámának megfelelően kell előkészíteni.
Minta a feladatkártyákra:

Ábrahám meghívása
Ter 12, 1-5	A tízparancsolat
Kiv 19-24
részletei	

68. óra:	Ismétlés – szövegek II.
a)	Az óra felépítése
Témája:	A deuteronomista és a prófétai (Illés, Ámosz, Ózeás, Nátán) szövegek ismétlése.
Célja:	Józs 6, 1-16; Bír 16, 1-31; 1 Sám 17, 1-51; 2 Sám 7, 4-16; 1 Kir 6-8 részletei; 1 Kir 18, 16b-40; Ám 5, 18-24; Óz 11, 1b-9 – ismétlés: a szövegek tartalma, szóelemzése, értelmezése. Felkészülés az összefoglaló „vizsgára”.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Az óra témájának megadása	1’	Ismerteti az óra témáját: A deuteronomista és a prófétai (Illés, Ámosz, Ózeás) szövegek ismétlése.		
Bevezetés a csoportmunkába		
a)	Csoportok	kialakítása	2’	Az előző órákhoz hasonlóan történik (esetleg a csoportbeosztás maradhat az is, ami volt).	Ültetőkártyák	
b)	A feladat megadása
2’	Ismerteti a feladatot:
●	a csoportmunka menete az előző óráéval azonos;
●	kiosztja/kihúzatja a feladatkártyákat.	A csoportmunka menetének leírása
Feladatkártyák	
Ismétlés
25’	●	A csoportok ismételnek.
●	A tanár körbejár, segít, ha kell. Bátorít, munkára ösztönöz.	Tk. füzet
Szentírás	
Ismeretek
megszilárdítása
8-10’	A tanár ismétlő kérdésekkel összefoglaltatja a legfontosabb ismereteket:
●	Mit tanít a Jerikó bevételéről szóló elbeszélés?
●	Mit tanít az Istenről a Sámson hőstettét bemutató szöveg?
●	Hogyan értelmezték a történelem folyamán Nátán próféta jövendölését?
●	Mit jelent a templom az izraeliták számára?
A tanulók válaszaikhoz használhatnak segédeszközt.	Tk. 51-78. o.

Tk., füzet	
Befejezés
2’	Házi feladat:
Ismételni, készülni az összefoglaló „vizsgára”.		
b)	Háttéranyagok
Feladatkártyák
A deuteronomista és a prófétai (Illés, Ámosz, Ózeás) szövegek:
	1.	Jerikó bevétele (Józs 6, 1-16)
	2.	Sámson hőstette (Bír 16, 1-31)
	3.	Dávid győzelme Góliát fölött (1 Sám 17, 1-51)
	4.	A messiási eszme gyökerei Nátán jövendölésében (2 Sám 7, 4-16)
	5.	Salamon temploma (részletek az 1 Kir 6-8-ból)
	6.	Illés szimbolikus cselekedete (1 Kir 18, 16b-40)
	7.	Ámosz jövendölése Jahve napjáról (Ám 5, 18-24)
	8.	Az Isten megbocsátó szeretetét hirdető Ózeás (Óz 11, 1b-9)
A feladatkártyákat az osztály létszámának megfelelően kell előkészíteni.

69. óra:	Ismétlés – szövegek III.
a)	Az óra felépítése
Témája:	A prófétai szövegek ismétlése (Izajás, Jeremiás, Ezekiel, Második Izajás, Zakariás).
Célja:	Iz 7, 10-17; Iz 8,23b - 9,6; Iz 11, 1-9; Jer 31, 31-34; Ez 34, 11-12.23-28; Iz 52,13 - 53,12; Zak 4 részletei – ismétlés: a próféták élete, a szövegek tartalma, szóelemzése, értelmezése. Felkészülés az összefoglaló „vizsgára”.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Az óra témájának megadása	1’	Ismerteti az óra témáját: A prófétai szövegek ismétlése (Izajás, Jeremiás, Ezekiel, Második Izajás, Zakariás)		
Bevezetés a csoportmunkába		
a)	Csoportok kialakítása
2’	Az előző órákhoz hasonlóan történik (esetleg a csoportbeosztás maradhat az is, ami volt).	Ültetőkártyák	
b)	A feladat megadása
4’	Ismerteti a feladatot:
●	csoportokban dolgoznak, egymás tudását ellenőrzik;
●	elmondja a csoportmunka menetét;
●	kiosztja/kihúzatja a feladatkártyákat.	A csoportmunka menetének leírása
Feladatkártyák	
Ismétlés
25’	●	A csoportok ismételnek.
●	A tanár körbejár, segít, ha kell. Bátorít, munkára ösztönöz.	Tk. füzet
Szentírás	
Ismeretek
megszilárdítása
5-8’	A tanár ismétlő kérdésekkel összefoglaltatja a legfontosabb ismereteket:
●	Hogyan értelmezhetők Izajás messiási próféciái?
●	Mit tanít Jeremiás az új szövetségről?
●	Milyen lesz Ezekiel szerint az eljövendő jó Pásztor?
●	Hogyan értelmezhető Zakariás látomása?
A tanulók válaszaikhoz használhatnak segédeszközt.	Tk. 79-98. o.

Tk., füzet	
Befejezés
2’	Házi feladat:
Ismételni, készülni az összefoglaló „vizsgára”.		
b)	Háttéranyagok
A csoportmunka menetének leírása
●	Felkészülés a csoportmunkára egyéni munka keretében:
Minden tanuló kap 2 feladatkártyát, rajtuk egy-egy szentírási szöveg helyével. 10’ alatt nézzék át önállóan az ezekhez kapcsolódó ismereteket (a próféta élete, tartalom, szóelemzés, szövegértelmezés; segédeszköz: a tankönyv és a füzet).
●	„Szóbeli vizsga” csoportmunka keretében:
A csoporttagok „vizsgáztatják” egymást: egyikük a vizsgázó, aki elmondja az egyik kapott szöveghez kapcsolódó ismereteket (tartalom, szóelemzés, szövegértelmezés) úgy, hogy közben csak a Szentírást használhatja. A többiek a vizsgáztatók, akik – ha szükséges – nézhetik a tankönyvet és füzetet is: ha társuk elakad, vagy pontatlan, amit mond, rávezető kérdésekkel segítik őt. Ha egy tanuló befejezte a „vizsgát”, a következő csoporttag veszi át a vizsgázó szerepét, míg végül valamennyien be nem számolnak mindkét szövegükből.
Feladatkártyák
A prófétai szövegek (Izajás, Jeremiás, Ezekiel, Zakariás, Joel, Második Izajás):
	1.	Izajás jövendölése az Emmánuelről (Iz 7, 10-17)
	2.	Izajás próféciája a királyi gyermekről (Iz 8,23b - 9,6)
	3.	A Messiásra vonatkozó izajási ígéret (Iz 11, 1-9)
	4.	Jeremiás szavai az új szövetségről (Jer 31, 31-34)
	5.	Ezekiel jövendölése Izrael igazi pásztoráról (Ez 34, 11-12.23-28)
	6.	A Jahve Szolgájáról szóló negyedik dal Második Izajásnál (Iz 52,13 - 53,12)
	7.	Zakariás látomása a két olajfáról (részletek a Zak 4-ből)
A feladatkártyákat az osztály létszámának megfelelően kell előkészíteni.

Minta a feladatkártyákra:

Izajás jövendölése
az Emmánuelről
Iz 7, 10-17	Jeremiás szavai az
új szövetségről
Jer 31, 31-34	

70. óra:	Ismétlés – szövegek IV.
a)	Az óra felépítése
Témája:	A perzsa és hellén kori szövegek ismétlése.
Célja:	Péld 8, 22-36; Jób könyve részletei; Zsolt 2; Zsolt 72; Zsolt 110; Jónás könyve; Dán 7, 1-28; Sir 24 részletei; 2 Makk 7 részletei – ismétlés: a szövegek tartalma, szóelemzése, értelmezése. Felkészülés az összefoglaló „vizsgára”.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
Az óra témájának megadása	1’	Ismerteti az óra témáját: A perzsa és hellén kori szövegek ismétlése.		
Bevezetés a csoportmunkába		
a)	Csoportok kialakítása
2’	Az előző órákhoz hasonlóan történik (esetleg a csoportbeosztás maradhat az is, ami volt).	Ültetőkártyák	
b)	A feladat megadása
4’	Ismerteti a feladatot:
●	csoportokban dolgoznak, egymás tudását ellenőrzik;
●	elmondja a csoportmunka menetét;
●	kiosztja/kihúzatja a feladatkártyákat.	A csoportmunka menetének leírása
Feladatkártyák	
Ismétlés
25’	●	A csoportok ismételnek.
●	A tanár körbejár, segít, ha kell. Bátorít, munkára ösztönöz.	Tk. füzet
Szentírás	
Ismeretek
megszilárdítása
5-8’	A tanár ismétlő kérdésekkel összefoglaltatja a legfontosabb ismereteket:
●	Mi a bölcsesség az izraelita gondolkodásmód szerint?
●	Miként értelmezi Jób könyve a szenvedést?
●	Milyen Messiást mutatnak be a zsoltárok?
●	Jónás könyvének mi a műfaja és fő tanítása?
●	A Dániel könyvéből vett részletnek mi a műfaja és mit tanít?
●	A hét testvér vértanúságát bemutató szövegnek mi a műfaja és mi a tanítása?
●	Mi a különbség az etiológia és a mítosz között?
●	Mi a teofánia?
●	Mikorra tehető Józsue kora?
●	Mi jellemezte Círusz uralkodását?
A tanulók válaszaikhoz használhatnak segédeszközt.	Tk. 99-141. o.

Tk., füzet	
Előkészület a „vizsgára”
3’	Átismétli a „vizsgával” kapcsolatos tudnivalókat:
●	vizsgatételek;
●	segédeszköz;
●	a felelet értékelése;
●	a vizsga időpontja; a vizsga szervezésének módja;
●	a vizsga menete (tételhúzás, felkészülés, felelés).		
Befejezés
1’	Házi feladat:
Ismételni, készülni az összefoglaló „vizsgára”.		
b)	Háttéranyagok
A csoportmunka menetének leírása
●	Felkészülés a csoportmunkára egyéni munka keretében: Minden tanuló húz 3 feladatkártyát: az elsőn egy szentírási szöveg helyével (a perzsa, illetve a hellén korból), a másodikon egy történeti háttérhez kapcsolódó, a harmadikon egy irodalmi/műfaji fogalommal – úgy, ahogy ez a vizsgán is történni fog. Feladatuk, hogy 10’ alatt nézzék át önállóan az ezekhez kapcsolódó ismereteket (segédeszköz: a tankönyv és a füzet).
●	„Szóbeli vizsga” csoportmunka keretében: A csoporttagok „vizsgáztatják” egymást. Egyikük a vizsgázó, aki elmondja a 3 tételhez (történeti háttér, műfaj, szentírási szöveg) kapcsolódó ismereteket úgy, hogy közben csak a Szentírást használhatja. A többiek a vizsgáztatók, akik – ha szükséges – nézhetik a tankönyvet és füzetet is: ha társuk elakad, vagy pontatlan, amit mond, rávezető kérdésekkel segítik őt. Ha egy tanuló befejezte a „vizsgát”, a következő csoporttag veszi át a vizsgázó szerepét.
Feladatkártyák
A perzsa és hellén kori szövegek
	1.	A megszemélyesített bölcsesség (Péld 8, 22-36)
	2.	Az isteni bölcsesség rendelését elfogadó Jób (részletek Jób könyvéből)
	3.	Az Úr fölkent Királya és a népek (Zsolt 2)
	4.	Imádság a királyért (Zsolt 72)
	5.	A királyi Messiás főpapsága (Zsolt 110)
	6.	Isten egyetemes üdvözítő akarata – Jónás könyve
	7.	Az Emberfia Dániel jövendölésében (Dán 7, 1-28)
	8.	A megszemélyesített bölcsesség beszéde (részletek a Sir 24-ből)
	9.	A hét testvér vértanúsága (részletek a 2 Makk 7-ből)
A feladatkártyákat az osztály létszámának megfelelően kell előkészíteni.
Minta a különböző feladatkártyákra:

a babiloni fogság	teofánia	
Az Úr fölkent Királya és a népek
Zsolt 2	

71. óra:	A tanév lezárása
a)	Az óra felépítése
Témája:	A tanév lezárása.
Célja:	Az összefoglaló „vizsga” tapasztalatainak összegzése, a tanulók felkészültségének, tudásának, viselkedésének értékelése. Beszélgetés a tanév tapasztalatairól, az osztály és a tanulók éves munkájáról; a munka értékelése, az év végi jegyek lezárása. Beszélgetés/játék/humoros történetek olvasása.

Szakasz/idő	Tanári/tanulói tevékenység	Eszközök	
A tanév lezárása	A kitűzött céloknak megfelelően lezárja a tanévet.		
Beszélgetés, olvasás vagy játék	●	Beszélgetést kezdeményez arról, kinek melyik szentírási rész volt a legkedvesebb, a legtöbbet mondó, és miért.
vagy:
●	Felolvas vagy felolvastat pl. Marcello D’Orta könyveinek egyikéből vagy más könyvből részeket.
vagy:
●	Előkészít néhány bibliai játékot, ezek közül választanak a tanulók.		
Befejezés			
b)	Háttéranyagok
Az óra tervezett menetének megfelelően kell előkészíteni.

Vizsgatételek és vizsgatémák
7. évfolyam
A vizsgatételeket az év során megtanított történelmi és műfaji ismereteknek, az elemzett szentírási szövegeknek megfelelően kell összeállítani.

A/ tételrész – Történeti bevezetések

Minta a tételrészre:

A/tételrész – Történeti bevezetések
Feleletednek ebben a részében a „Nagy Bumm” kifejezéssel kapcsolatos ismereteidet osztod meg velünk.
Ismertesd, melyik történeti bevetőben tanultunk erről a kifejezésről, és miért fontos a Szentírás értelmezése szempontjából!
Kérem, hogy gondolataidat összefüggően, lényegre törően add elő!
Sok sikert!	

Vizsgatémák:

1.	„Nagy Bumm”	17.	Illés	
2.	biológiai fejlődéselmélet	18.	Izajás	
3.	Mezopotámia	19.	Jeremiás	
4.	Egyiptom	20.	Ezekiel	
5.	II. Ramszesz	21.	Második Izajás	
6.	Mózes	22.	Círusz	
7.	Ábrahám	23.	Zerubbábel	
8.	honfoglalás	24.	Józsué főpap	
9.	bírák	25.	a második templom	
10.	Saul	26.	Ezdrás és Nehemiás	
11.	Dávid	27.	Ptolemaioszok	
12.	Salamon	28.	Szeleukidák	
13.	prófétaközösségek	29.	IV. Antióchosz Epifánész	
14.	Izrael, az északi országrész	30.	Makkabeusok	
15.	Júda, a déli országrész	31.	hanukka	
16.	babiloni fogság	32.	római fennhatóság	

B/ tételrész – Irodalmi műfajok

Minta a tételrészre:

B/tételrész – Irodalmi műfajok
Feleletednek ebben a részében az etiológia irodalmi műfajjal kapcsolatos ismereteidet osztod meg velünk.
Ismertesd, melyek e műfaj legfőbb jellemzői, s nevezz meg a Szentírásból legalább egy szöveget, mely példa erre a műfajra!
Kérem, hogy gondolataidat összefüggően, lényegre törően add elő!
Sok sikert!	

Vizsgatémák:

1.	etiológia	
2.	mítosz	
3.	monda	
4.	teofánia	
5.	novella	
6.	legenda	
7.	kultikus elbeszélés	
8.	törvénygyűjtemény	
9.	prófétai elbeszélések	
10.	kölcsönzött beszédformák	
11.	prófétai mondások	
12.	messiási jövendölések	
13.	fogság utáni prófétai irodalom	
14.	bölcsességi irodalom	
15.	bibliai lírai irodalom	
16.	zsoltárirodalom	
17.	épületes irodalom	
18.	apokaliptikus irodalom	
19.	patetikus történetírás	

C/ tételrész – Szövegelemzés

Minta a tételrészre:

C/tételrész – Szövegelemzés
Feleletednek ebben a részében
A világ teremtése a Bibliában (Ter 1, 1-25.31; 2, 1-4a)
bibliai részlet szómagyarázatát és szövegértelmezését kell ismertetned.
Kérem, hogy gondolataidat összefüggően, lényegre törően add elő!
Sok sikert!	

Vizsgatémák:

1.	A világ teremtése a Bibliában (Ter 1, 1-25.31; 2, 1-4a)	
2.	Az ember létrejötte az első és a második teremtés-elbeszélésben (Ter 1, 26-30; 2, 4b-25)	
3.	A bűnbeesésről szóló leírás (Ter 3, 1-24)	
4.	Káin és Ábel (Ter 4, 1-16)	
5.	A vízözön (részletek a Ter 6-9-ből)	
6.	A bábeli nyelvzavar (Ter 11, 1-9)	
7.	Ábrahám meghívása (Ter 12, 1-5)	
8.	Ábrahám istenképének fejlődése (Ter 18, 20-33)	
9.	Ábrahám hite (Ter 22, 1-18)	
10.	Mózes meghívása és a kivonulás előkészítése (Kiv 3, 1-14.18-20)	
11.	A zsidó húsvét (Kiv 12, 1-14)	
12.	A tízparancsolat (részletek a Kiv 19-24-ből)	
13.	A szövetségkötés (részletek a Kiv 24-29-ből)	
14.	Jerikó bevétele (Józs 6, 1-16)	
15.	Sámson hőstette (Bír 16, 1-31)	
16.	Dávid győzelme Góliát fölött (1 Sám 17, 1-51)	
17.	A messiási eszme gyökerei Nátán jövendölésében (2 Sám 7, 4-16)	
18.	Salamon temploma (részletek az 1 Kir 6-8-ból)	
19.	Illés szimbolikus cselekedete (1 Kir 18, 16b-40)	
20.	Ámosz jövendölése Jahve napjáról (Ám 5, 18-24)	
21.	Az Isten megbocsátó szeretetét hirdető Ózeás (Óz 11, 1b-9)	
22.	Izajás jövendölése az Emmánuelről (Iz 7, 10-17)	
23.	Izajás próféciája a királyi gyermekről (Iz 8,23b - 9,6)	
24.	A Messiásra vonatkozó izajási ígéret (Iz 11, 1-9)	
25.	Jeremiás szavai az új szövetségről (Jer 31, 31-34)	
26.	Ezekiel jövendölése Izrael igazi pásztoráról (Ez 34, 11-12.23-28)	
27.	A Jahve Szolgájáról szóló negyedik dal Második Izajásnál (Iz 52,13 - 53,12)	
28.	Zakariás látomása a két olajfáról (részletek a Zak 4-ből)	
29.	A megszemélyesített bölcsesség (Péld 8, 22-36)	
30.	Az isteni bölcsesség rendelését elfogadó Jób (részletek Jób könyvéből)	
31.	Az Úr fölkent Királya és a népek (Zsolt 2)	
32.	Imádság a királyért (Zsolt 72)	
33.	A királyi Messiás főpapsága (Zsolt 110)	
34.	Isten egyetemes üdvözítő akarata – Jónás könyve	
35.	Az Emberfia Dániel jövendölésében (Dán 7, 1-28)	
36.	A megszemélyesített bölcsesség beszéde (részletek a Sir 24-ből)	
37.	A hét testvér vértanúsága (részletek a 2 Makk 7-ből)