A 
MAGYARORSZÁGI 
KÖNYVNYOMDAI MUNKÁSOK
EGYESÜLETE 

ALAPSZABÁLYAI

BUDAPEST, 1932 
VILÁGOSSÁG-KÖNYVNYOMDA RT

I. Általános rendelkezések
Az egyesület címe, székhelye, működési területe, hivatalos nyelve, pecsétje.
1. §. Az egyesület címe: Magyarországi Könyvnyomdai Munkások Egyesülete.
Székhelye: Budapest. Működése kiterjed a magyar állam területére.
2. §. Az egyesület hivatalos nyelve magyar.
3. §. Az egyesület pecsétje: Magyarországi Könyvnyomdai Munkások Egyesülete.

II. Az egyesület célja
4. §. Az egyesület célja:
a) betegek,
b) munka nélkül levők és utasok,
c) rokkantak, özvegyek és árvák segélyezése,
d) önképzés,
e) díjtalan szakoktatás, a m. kir. kereskedelemügyi miniszter 70.121/1920. szám alatt kibocsátott rendeletében foglalt rendelkezések szerint,
f) díjtalan munkásközvetítés, a m. kir. kereskedelemügyi miniszter 85.237/1928. szám alatt kibocsátott rendeletében foglalt határozmányok szerint.

III. E célok elérésére szolgálnak
5. §. a) a tagsági járulékok és beiratási illetékek; b) esetleges bevételek (adományok stb.).

IV. A tagokról
6. §. Tag lehet: 1. minden magyar állampolgár, aki szabályszerűen kitanult és a magyar állam területén állandó foglalkozásban lévő könyvnyomdász, betű- és tömöntő, javítnok, gépszedő, szedőgépszerelő vagy galvánoplasztikus; 2. könyvnyomdákban dolgozó nyomdai munkásnő és segédmunkás. Segédmunkások csak akkor vehetők föl tagokul, ha 18-ik évüket betöltötték. A munkásnőknek belépésre való jelentkezéskor igazolniok kell, hogy a tanoncidőt kitöltötték és nyomógépeknél dolgoznak.
Más foglalkozásra térő szakmunkások tagságukat fönntarthatják, ha a másfoglalkozásra térést 8 nap alatt az egyesület választmányának bejelentik, a választmány pedig mint másfoglalkozásúaknak a további járulékfizetést megengedi. Ez a jelenlegi alapszabályok életbeléptekor már más foglalkozásnál levő tagokra nem vonatkozik.
7. §. Javítnokok csak abban az esetben vehetők föl, ha tanult nyomdászok.
8. §. Minden belépő, ha a fölszabadulás napját követő 180 napon belül jelentkezik fölvételre, az I. osztályú tagok közé; ezen határidőn túl jelentkező II. osztályú tagként vétetik föl és a választmány által megállapítandó beiratási díjat tartozik fizetni. A tagsági jog csak a beiratási díjnak és egyheti tagsági járuléknak az egyesület irodájában történő lefizetése után lép érvénybe.
Minden belépő köteles a beiratási díj lefizetésével egyidejűleg egy belépési nyilatkozatot is kiállítani. A 180 napi határidőn túl belépők, valamint a segédmunkások orvosi vizsgálatra köteleztetnek.
9. §. Ideutazó tagok fölvétele és segélyezése csak ezen alapszabályok által megszabott módon és mértékben történhetik.
10. §. A tagsági járulékot mindenkor a közgyűlés vagy a nagyválasztmány [37. § 5. bek.] állapítja meg, a járulék- és segélyszabályzat útján. Ugyanezen szabályzatban megállapítandó az is, hogy a járuléknak mekkora hányada illeti meg a 23. §-ban rendszeresített segélyezési alapokat. A járulékoknak ezen fölüli része az egyesület egyéb kiadásainak fedezésére szolgál.
A tagsági járulék megállapítására vonatkozó határozat jóváhagyás végett a belügyminiszterhez terjesztendő föl. A megállapított tagsági járulék a belügyminiszter jóváhagyási határozatáig szedhető; amennyiben azonban a belügyminiszter a tagsági járulék fölemeléséhez hozzá nem járulna, a befizetett tagsági járulékkülönbözet a tag javára irandó.

A tagok jogai és kötelességei.
11. §. Tagsági járulék fizetésére kötelezett minden munkában lévő egyesületi tag, mindaddig, míg munkából való kilépését szabályszerű kilépési igazolvánnyal be nem jelentette. A szabadságon lévők - tekintet nélkül arra, vajjon fizetett, vagy önkéntes szabadságról van szó - járulékkötelesek.
12. §. Tagsági járulékot nem fizetnek: a) a betegek és a munka nélkül lévők, abban az esetben, ha munkábalépésük vagy megbetegedésük hetében, ha mint kisegítők dolgoztak, munkából való kilépésük hetében három napnál többet nem dolgoztak és ha utóbbiak munkanélküliségüket hetenként az egyesületnél - jelentkezési jegyük fölmutatása mellett - bejelentik.
b) a hadsereg kötelékében levők, ha a hadsereg kötelékébe való belépésüket a bevonulás előtt 8 napon belül személyesen, vagy ajánlott levélben bejelentik.
A segédmunkások és munkásnők csak a betegségi, halálozási és a munkanélküliségi alapokra eső illetéket fizetik. A rokkantsági alapra nem fizetnek.
A más foglalkozásra áttért szakmunkások a munkanélkülialapra nem fizetnek.
A rokkantak és nyugdíjasok tagsági járulékot nem fizetnek.
13. §. A katonasághoz bevonulók kötelesek be- és kivonulásukat az erre vonatkozó okmányok fölmutatásával, az elbocsátást követő vagy bevonulást megelőző 8 napon belül az egyesületnek személyesen, vagy ajánlott levélben bejelenteni; ellenkező esetben tagsági joguk önmagától megszűnik. A rendes időn túl önként szolgálók tagsági joga szintén megszüntnek tekintendő.
Büntetésből továbbszolgálók tagsági joga ügyében a választmány határoz.
14. §. Aki tagsági járulékkal van hátralékban és azt a megbetegedés, vagy munkanélküliség kezdete előtt 21 nappal ki nem fizette, annyi héten át nem részesülhet segélyben, ahány héttel több a hátraléka, mint két hét.
A tartozást mindig a tényleges hátralékos heteknek megfelelően kell kiszámítani. A hátralékos hetekre a segély utólagosan sem fizethető ki. A temetkezési segélyre, az özvegy- és árvasegélyre ez a szabály nem alkalmazható.
Minden tagnak kötelessége úgy az alapszabályokat, valamint a közgyűlés és a választmány alapszabályszerű és törvényes határozatait betartani.
A segélyekből a tag tartozása levonandó.

A tagság megszűnésének módjai.
15. §. A tagsági jog megszűnik: 1. halál, 2. kilépés, 3. tagsági járulékok nemfizetése és 4. kizárás folytán.
16. §. A tag bármikor kiléphet. Tagsági járulékbefizetési kötelezettsége a kilépést követő héten megszűnik, befizetéseiből visszatérítésre joga nincs.
17. §. A tagsági jog önként megszűnik:
a) ha mint munka nélkül levő a hetenkénti jelentkezést a munkásközvetítőnél három ízben elmulasztotta;
b) ha ötheti tagsági járulékkal hátralékban van;
c) ha igazolvány nélkül megy egy más városba; ha munkábalépését (akár a szakmánál, akár más foglalkozásnál vállal munkát) az egyesület tisztviselőjének rögtön be nem jelenti;
d) ha a katonaságtól való elbocsátást nyolc napon belül be nem jelenti, vagy a törvényes határidőn túl tovább is szolgálatban marad.
18. §. A választmány kizárja a tagot, ha valamely segélyt hamis adatok alapján vesz föl, azonkívül az ügyet, megtorlás végett, a rendes bíróság elé utalhatja; ha becstelen cselekedetet követett el és ezért a bíróság által jogérvényesen elítéltetett; ha az alapszabályokban előírt kötelességeket be nem tartja, ez utóbbi esetben, amennyiben az elkövetett vétség nem volt súlyosabb természetű, a választmány a tagot kizárás helyett tagsági jogainak fölfüggesztésével sujthatja. Az ily büntetés 26 hétnél hosszabb időre nem terjedhet.
19. §. A választmány a fél kérelmére a törölt tagot tagsági jogaiba visszahelyezheti, ha ezt tagságának megszünése után a legközelebbi választmányi üléstől kérelmezi.
20. §. A választmánynak a kizárás tárgyában hozott határozatát az érdekeltek a közlést követő naptól számított 15 napon belül a 40. §-ban említett választottbírósághoz megföllebbezhetik.
Akinek tagsági járulékhátraléka miatt szünt meg tagsági joga, köteles tagsági jogaiba való visszahelyeztetése esetén összes tartozását a visszahelyezési határozat napjától számított 14 napon belül lefizetni, ellenkező esetben a visszavételi határozat érvényét veszti.
A választmány a tag indokolt kérelmére az illetékek fizetésére halasztást adhat.
21. §. A rendes vagy rendkívüli közgyűlések által kimondott, illetve elfogadott határozatok minden tagra kötelezők.
22. §. A Typographia hivatalos lapot minden tag díjtalanul kapja, amiről a választmány gondoskodik.

Segélyezés.
23. §. Az egyesület legfőbb célja a tagoknak és azok hozzátartozóinak az alapszabályokban fölsorolt esetekben való segélyezése. Ennek minél hathatósabb módon való elérhetésére a befolyó tagsági járulékokból négy külön segélyezési alapot létesít, éspedig: betegségi, munkanélküliségi, rokkantsági és halálozási alapot. Ezek mindegyike csak rendeltetésének megfelelően vehető igénybe, mégpedig:
a) betegségi alap betegsegélyekre és szülési segélyekre;
b) a munkanélküliségi alap munkanélküli és utassegélyekre;
c) a rokkantsági alap a rokkantak és nyugdíjasok rendes és pótsegélyére;
d) a halálozási alap a temetkezési segélyekre, a szakmunkások után járó özvegyi végkielégítésekre és ezek árváinak járó árvasegélyekre, a munkásnők és segédmunkások után járó temetési pótlékokra.
24. §. Az előírt várási (karenc) időknél csak az illető segélyre való igényjog kezdetének napjáig befizetett hetek jönnek számításba. Hátralékos, előre vagy közvetlenül utólagosan kifizetett hetek nem számítanak. A segélyre való jogosultság az esedékességtől számított egy éven túl elévül.
A járulék- és segélyezési szabályzatban megállapított segélyekre való igényjogosultság csak a várási idő letelte után nyílik meg.
25. §. Az egyes segélyekre vonatkozó általános elvek a következők:

a) Betegsegélyeknél.
I.	osztályú tagok:	
13	26	52	heti befizetés után	
legföljebb 91	175	365	napi	
betegsegélyre.				
Ugyanezen tartamú betegsegélyre a többi tagok csak az itt fölsorolt várási idő kétszerese után szereznek jogosultságot, kivéve a II. osztályú tagokat, akik 15 évi tagság betöltése után betegsegélyezés szempontjából az I. osztályú tagokkal azonos elbánásban részesülnek.
Újabb betegsegélyre való igényjogosultsághoz ugyanolyan számú hetek befizetése szükséges, mint az első betegsegélyhez.
Be nem fizetett tagdíj, betegség vagy munkanélküliség által megszakított várási (karenc) idő esetében a segély mindig folytatólagosan számítandó.
Szülési (gyermekágyi) segély 26 heti befizetés után jár. Szülés következtében keletkezett betegség esetén betegsegély csak a szülés napjától számított 9. héttől kezdődőleg igényelhető, A gyermekágyi segély az újszülött anyakönyvi kivonatának bemutatása ellenében az anyának fizethető ki.
Ha a beteg valamely törvényes pénztártól táppénzben részesül, ebben az esetben köteles betegségét az egyesület orvosánál is bejelenteni. (18. §.)
Szabadságolás idejére nem jár segély. Hátralékos hetek nem számítanak.
Úton lévő tagoknak betegsegély nem jár. Gyógyszer és orvosi díj fejében a választmány által elvileg megállapított összegig kárpótolhatók, ha egyébként már betegsegélyre jogosult tagok.
Amennyiben a beteg gyógyulását gátló életmódot folytat, az orvos utasítását pontosan be nem tartja, tőle a betegsegély a következő napokra, illetve hetekre, sőt visszamenőleg is megvonható.
Kórházban ápolt tagokért egyesületünk, mint magántársulás útján létrejött egyesület, csak úgy vállal anyagi felelősséget, ha az illető tag fölvételére utalványt adott. A kórházi költség ez esetben a tag alapszabályszerű igényjogát túl nem haladhatja és annak megfizetésére az egyesület nem kötelezhető.
Betegsegély csak az egyleti orvos által kiállított bejelentőlap postabélyegzőjének keltétől (fiókok, egyes városok) Budapesten és a kerületi központokban az orvosnál való bejelentés napjától utalványozható ki. Az orvos csak a tényleges munkaképtelenség idejére utalhat ki betegsegélyt.
Amennyiben a tag gyógyulás végett vidékre óhajt távozni, előzőleg az egyesületi orvos ajánlásával ellátott kérvényt kell a választmányhoz benyujtania. A kérvényben meg kell jelölnie az illető gyógyhelyet és azt, hogy hány hetet óhajt ott tölteni. A gyógyhelyen való tartózkodás a tag által hitelesen igazolandó.
Elmegyógyintézetben elhelyezett beteg után a betegsegély csak az illető taggal betegsége előtt együtt élt törvényes házastársnak, vagy ha nőtlen, az illető taggal megbetegedéséig közös háztartásban élt édesanyjának fizethető ki.
Ha a beteg betegsegélyét már kimerítette, vagy az egyesületi orvos által saját kívánatára nyilváníttatott munkaképesnek - amely tény az egyesületi orvos által az utalványon följegyzendő -, munkanélkülisegélyt csak 14 napi befizetés és munka után kaphat, ha erre egyébként már joga van.
Amely betegnél rokkantság észleltetik, az az orvosok által rokkantnak nyilvánítandó.

b) Munkanélkülisegélyhez
legalább 52 heti befizetés szükséges, de ez csak azoknak jár, akik a főnök fölmondása következtében léptek ki a munkából.
A munkanélkülisegély lejárta után újabb segély 26 heti befizetés után jár. Ha a tag a munkanélkülisegély kimerítése előtt a szakmánál egyfolytában 13 hetet dolgozott és illetékeit pontosan befizette, új segélyre jogosult. Ha ennél kevesebbet fizetett be, kilépése esetén folytatólagos segélyben részesül.
Önhibájukból elbocsátottak, vagy az önként kilépett tagok, ha kilépésüket elfogadhatóan indokolni nem tudják, munkanélkülisegélyre csak 14 napi munka és befizetés után szereznek jogot.
Tényleges katonai szolgálatból, póttartalékból elbocsátott tagok, amennyiben a segélyre a bevonulás előtt már jogot szereztek és a 12. és a 25. § b) pontjában előírt kötelességeiknek megfeleltek, visszatértükkor szintén jogosultak a segélyre. Fegyvergyakorlatról visszatért tagok, ha a behívás folytán munkanélküliekké lettek és ezt igazolni tudják, segélyeztetnek, ha erre egyébként is jogosultak.
Munkanélkülisegélyre jogosultak még, ha a b) pontban előírt heteket előzőleg befizették, azok,
1. akik bár segélyre joguk volt, de annak megkezdése előtt, vagy pedig egy- vagy többheti segélyezés után utazni mennek és később, anélkül hogy közben külföldön bárhol dolgoztak volna, Magyarország területére visszatérnek. (Folytatólagos segély.) Ezek az elutazásukig fölvett napok beszámításával azonnal folytatólagosan kapnak segélyt a jelentkezés napjától;
2. akik elutazásukkor még nem voltak ily segélyre jogosultak, vagyis még nem fizettek be 52 hetet és elutazásuk után külföldön dolgoztak, ott azonban segélyre jogot nem szerezhettek, Magyarország területére való visszatérésük után legalább 13 hetet kell befizetniök, ha e 13 héttel Magyarországon összesen 52 befizetett hetük van;
3. akik akár a segély kimerítése után, akár segélyezés közben elutaznak és valamely kölcsönösségben levő egyesületben a munkanélkülisegélyre jogot szereztek, Magyarországba való visszatérésük után itt csak 26 heti befizetés után kaphatnak munkanélkülisegélyt;
4. akik egy- vagy többheti munkanélküli segély fölvétele után elutaznak és külföldön munkába lépve, ott segélyre jogot a kölcsönösség alapján nem szerezhettek, visszatértükkor Magyarországon kétheti befizetés után kapnak folytatólagos segélyt az elutazásuk előtt fölvett segély beszámításával.
Más foglalkozásnál lévő tagok, amennyiben a más foglalkozásnál töltött idő 6 hetet túl nem halad, visszatérésükkor a jelentkezés napjától kapnak folytatólagos munkanélkülisegélyt. Kezdősegélyre az előbbi esetekben legalább kétheti, a szakmánál eltöltött munka és befizetés után szerezhetnek jogot, ha a 25. §-ban előírt heteket már előre befizették. Kivételt képez, ha a szakmától való eltávozása idején főnöke fölmondása következtében lépett ki munkából, ily esetben visszatérésekor azonnal jogosult munkanélkülisegélyre. Amennyiben a más foglalkozásnál töltött idő a hat hetet túlhaladja, munkanélkülisegély csak 13 heti szakmai munka és befizetés után jár.
Munkanélkülisegély a kilépés okát és napját feltüntető igazolvány átadásának (Budapest és a kerületi központok), illetve postabélyegzőjének napjától (vidék) fizethető ki. A segélyezés rendszerint vasárnap kezdődik és szombattal végződik. Vasárnapra egymagában (ha a tag hétfőn munkába lép és egy napnál többet dolgozik) segély nem jár. A segély csak ott vehető föl, ahol a tag legutóbb dolgozott. E szabály alól a választmány a tag kérelmére indokolt esetekben kivételt tehet.
A kilépettnek a cég által előre kifizetett munkahetekre segély nem adható. Munkabeszüntetések (sztrájkok) alkalmával kilépettek részére munkanélküli- és utassegélyek ki nem fizethetők.
Az, aki egyfolytában egy évnél tovább tartó ideig foglalkozás nélkül volt és ezt hitelesen indokolni nem tudja, másfoglalkozásúnak nyilvánítandó.
Aki a munkásközvetítő által fölajánlott munkát indokolatlanul visszautasítja, vagy a munkásközvetítésről indokolatlanul elmarad, annak a paritásos munkásközvetítőbizottság bejelentése alapján tagsági jogait a választmány fölfüggesztheti. (18. §.)

c) Utassegélynél
(viátikum) I. oszt. tagoknak 2, II. oszt. tagoknak 13 hetet kell befizetniök. Segédmunkások és munkásnők utassegélyre nem tarthatnak igényt. Külföldi egyesületekkel való viszonosság alapján utassegélyben részesíthetők a külföldi szakmunkások is.

d) Rokkant rendes segély:
Teljes munkaképtelenség esetén szakmunkásoknak.

e) Rokkant pótsegély.
Azok a rokkantak, akik semmi néven nevezendő foglalkozásszerű munkát nem folytatnak, vagy ha valamely foglalkozást űznek s ezen foglalkozásból eredő bérük, illetményük vagy keresetük összege a rokkantságuk előtti legutóbbi foglalkozásuk területén érvényes árszabályszerű helyi minimum kétharmadát el nem éri, pótsegélyt kaphatnak. A pótsegélyt a központi választmánytól kérhetik. A pótsegélyt a választmány megvonhatja, ha az illető foglalkozásszerű bére, illetménye vagy keresete azt bármikor indokolttá teszi. A pótsegélyre igényt tartóknak föntieket igazolniok kell. A pótsegély mérvét a 35. § c) pontja alapján megalkotott szabályzat állapítja meg.
A foglalkozásból eredő bérre, illetményre vagy keresetre vonatkozó fönti korlátozások nem alkalmazhatók arra a rokkantra, aki orvosi vizsgálat nélkül, legalább 1820 heti befizetés után kérte rokkantállományba való helyezését.
A pótsegély megvonható, illetőleg a rokkantsegély felére csökkenthető, ha a rokkant a választmányt valótlan adatokkal félrevezette.
A rokkantság csak az egyesület központi orvosainak, a tag által rokkanttá nyilvánítása előtt űzött foglalkozásra nézve teljes munkaképtelenséget megállapító bizonyítványa alapján, választmányi határozattal mondható ki. A rokkant bármikor fölülvizsgálható és annak alapján munkaképesnek nyilvánítható. Az így munkaképesnek nyilvánítottnak munkanélküli-, illetve betegsegélyre az alapszabályok idevonatkozó rendelkezése értelmében van jogosultsága (például ha rokkanttá nyilvánítása előtt már kimerítette, új segélyre csak a várási idő eltelte után). Szándékosan előidézett rokkantság segélyre nem jogosít.
A 45 évi korhatáron aluli rokkantak kétévenkint fölülvizsgálandók.
Akit az orvosok nem vettek föl a rokkantállományba, újabb felülvizsgálatát csak hat hónap után kérheti.
Harmincötévi (1820) heti befizetés és a 60 éves életkor betöltése után a tag saját kérelmére és választmányi határozattal orvosi vizsgálat mellőzésével nyugdíjba mehet. E rendelkezés nem vonatkozik azokra az 1820 heti befizetéssel bíró tagokra, akik bár nem töltötték be 60 éves életkorukat, de önhibájukon kívül munkanélküliekké váltak és egyesületi munkanélkülisegélyüket kimerítették. Az ilyen tagok korra való tekintet nélkül, orvosi vizsgálat mellőzésével, ideiglenesen nyugállományba mehetnek és mindaddig részesülnek a rokkantsegélyben, amíg újra munkába el nem közvetíttettek.
Az aktív szolgálatból visszatérő katonák, amennyiben a 13. § és a 25. § d) pontjának eleget tettek, csak egyévi nyomdai foglalkozás és befizetés után jogosultak rokkantsegélyre. Póttartalékosokra és fegyvergyakorlatokról visszatérőkre ez a szabály nem nyer alkalmazást. Háború esetén beállt rokkantság segélyre nem jogosít, kivéve, ha a tag újabb befizetéssel arra új igény jogot szerzett (25. § d) pont).

f) Árvasegélyek:
Az elhalt szakmunkás tagok törvényes árváinak.
Árvasegélyben és végkielégítésben csak a tag törvényes 14 éven aluli árvái részesülhetnek.
A tag rokkantállományba való fölvétele után kötött házasságból született árvák segélyre jogot nem formálhatnak.
Valamely nyilvános árvaházban, gyámintézetben közköltségen elhelyezett árva segélyt nem kaphat.
Az anya újból való férjhezmenése esetén a gyermekek segélyezése megszűnik.
Az anya özvegyi állapota és az árvák életbenléte legalább félévenként (júniusban és decemberben) hatóságilag igazolandó.

g) Özvegyi végkielégítés.
Az elhalt szakmunkás tag özvegyének végkielégítés jár. Ennek mérvét a 35. § c) pontja alapján megalkotott szabályzat állapítja meg.
Özvegyi végkielégítésre csak a tag törvényes, vele közvetlenül elhalálozása előtt legalább három hónapig törvényes házasságban és egy födél alatt élt házastársa, vagy teljesen egyedülálló és az elhalt taggal közös háztartásban élt özvegy édesanyja jogosult.
A tag rokkantállományba való fölvétele után kötött házasságból maradt özvegynek segélyre joga nincs.

h) Temetkezési segély.
I. osztályú tagoknál 26, II. osztályú tagoknál 52 heti befizetés után jár a tag hozzátartozóinak, vagy annak, aki az elhúnyt tag eltemettetéséről gondoskodik.
i) Segédmunkásoknál és munkásnőknél

temetkezési pótlékhoz
legalább 520 heti befizetés szükséges. A pótlék mérvét a 35. § c) pontja alapján megalkotott szabályzat állapítja meg.
A temetési pótlékra segédmunkásoknál csak az elhalt törvényes özvegye tarthat igényt, ha az elhalttal elhalálozásig bebizonyíthatólag együtt élt. Munkásnőknél az elhalt özvegy édesanyja jogosult, ha az elhalt hajadon egyedüli gyermeke volt és édesanyjával elhalálozásáig bebizonyíthatólag egy födél alatt élt.
26. §. A segélyek csak az ellenőr-könyvelő utalványára fizethetők ki és senki által le nem foglalhatók.

V. Az egyesület intézőszerveire vonatkozó rendelkezések.
27. §. Az egyesület intézőszervei: a) a közgyűlés, b) a választmány, c) a nagyválasztmány, d) a tisztikar.

A közgyűlés.
28. §. A közgyűlés az egyesület legfőbb szerve. A közgyűlés az egyesület cselekvőképes tagjai összességének képviselete és az egyesület egyetemes legfőbb szerve. A közgyűlés kétféle lehet: rendes és rendkívüli. Rendes közgyűlés minden év első felében tartandó.
29. §. A közgyűlésen megjelenési és szavazati joggal a fővárosi és vidéki küldöttek bírnak, akiket városonként vagy nyomdánkénti titkos szavazás útján választanak az egyesület tagjai. Minden 100 tag után egy küldött választandó. A küldöttek megválasztása legalább 28 nappal a rendes évi közgyűlés napja előtt történik, a választmány intézkedése alapján. A küldöttek három évre választatnak és újból megválaszthatók. A választmányi és felügyelőbizottsági tagok a közgyűlésnek hivatalból tagjai, szavazati joguk azonban nincsen.
A közgyűlésre a küldöttek a választmány által a közgyűlés határnapjának kitűzésével nyolc héttel a kitűzött határidő előtt meghivandók.
30. §. A közgyűlés határozatképes, ha a budapesti és vidéki küldötteknek legalább egyharmada jelen van. A 35. § a), c) és g) pontjai fölötti határozatok érvényességéhez legalább a küldöttek kétharmadának jelenléte és a jelenlévők szavazatának kétharmad szótöbbsége szükséges. Egyébként a közgyűlés egyszerű szótöbbséggel határoz.
31. §. Ha a közgyűlés a küldöttek meg nem jelenése folytán határozatképes nem volna, akkor 14 nap mulva ugyanazon tárgysorozattal új közgyűlés hivandó egybe, amely a megjelentek számára való tekintet nélkül is határozatképes.
32. §. Rendkívüli közgyűlés tartandó: a) ha azt a választmány bármikor elhatározza; b) a felügyelőbizottság, valamely kerület, vagy négy fiók kellően megindokolt kívánságára.
33. §. Rendkívüli közgyűlésen csak a napirenden lévő pont tárgyalható.
34. § Indítványokat a közgyűlésre csak az egyesületi választmány, a felügyelőbizottság, egyes kerületek vagy fiókok nyujthatnak be, utóbbiak azokat a közgyűlés határnapja előtt 24 nappal a választmányhoz tartoznak írásban beterjeszteni.
35. §. A közgyűlés az egyesület egyetemes legfőbb szerve, hatáskörébe tartozik különösen:
a) az alapszabályok megváltoztatása;
b) a választmány jelentése, a számadások tudomásulvétele, valamint a fölmentvény iránti határozathozatal;
c) a tagsági járulékok, segélyek és a segélyezés időtartamának meghatározása, illetve az erre vonatkozó szabályzat megalkotása;
d) a választmány megföllebbezett határozatai fölötti végleges döntés;
e) a felügyelőbizottság indítványai;
f) a benyujtott indítványok;
g) az egyesület föloszlatása fölötti határozathozatal;
h) a megválasztott tisztviselők véglegesítése;
i) a szolgálati szabályzat jóváhagyása;
k) az ügyvitelre vonatkozó egyéb szabályok megállapítása;
l) a választmány, a tisztikar, a felügyelőbizottság és a választottbíróság megválasztása.
A közgyűlés vagy az egyesület más szerve, bármiféle elnevezés alatt sem alkothat olyan szabályokat, amelyek az egyesület célját és hatáskörét és a tagok kötelezettségeit tekintve, az alapszabályokban meghatározott kereteket túllépik.
Az egyesületnek az alapszabályokon kívül alkotott mindennemű egyéb szabályzata a közgyűlés jóváhagyása után láttamozás végett a m. kir. belügyminiszterhez fölterjesztendő.
36. §. A 35. § a), c) és g) pontjai foganatosításuk előtt jóváhagyás végett a m. kir. belügyminisztérium elé terjesztendők.

A választmány.
37. §. A választmány 15 rendes tagból és az időközben megüresedett helyekre behívandó 15 póttagból áll. Minden egyesületi tag választóképes és választható.
A választmány választása a küldöttközgyűlés jelölése alapján, a közgyűlés által titkos szavazással történik és megbizatása három évre terjed
Ha a megválasztott az ülésekről egyfolytában három ízben igazolatlanul, vagy négy ízben igazolva távol marad, mandátuma megszüntnek tekintendő és helyette a legközelebbi póttag hivandó be.
A választmány havonta legalább egyszer ülést tart.

A nagyválasztmány.
Az évi küldöttközgyűlés a küldöttek sorából 5 budapesti és 3 vidéki küldöttet jelöl ki, akik az egyesület választmányával egyetemben nagyválasztmányt alkotnak.

Tisztikar.
A választmány tagjai hivatalból az elnök és két helyettese, akik az egyesület tisztikarát alkotják.

A választmány hatásköre.
38. §. A választmány hatáskörébe tartozik:
a) az egyesületi vagyon kezelése, ingatlanok szerzése, elidegenítése vagy megterhelése azonban minden esetben csak a küldöttközgyűlés előzetes hozzájárulásával történhet.
b) a belépni óhajtók fölvétele fölött való döntés; a választmány döntése ellen a közgyűléshez lehet föllebbezni, a föllebbezés legkésőbb a közgyűlés előtt négy héttel adandó be a választmányhoz. (35. §. d) pont.)
c) Az egyesületi orvosok és hivatalnokok fölvétele és elbocsátása, ezek fizetésének megállapítása és a véglegesen alkalmazandó hivatalnokjelöltek névsorának megállapítása és nyomdánkénti titkos szavazásra bocsátása; a választmány szavazásra a pályázati föltételeknek minden tekintetben megfelelő jelölteket bocsáthat, a választmány ezen ténykedése ellen föllebbezésnek helye nincs, de a végleges alkalmaztatásra, valamint a fizetések megállapítására vonatkozó határozatok csak a küldöttközgyűlés jóváhagyása után érvényesek.
d) rendes és rendkívüli közgyűlések egybehívása:
e) kétes segélyezési esetekben való döntés;
f) az alapszabályok 17. §-ának a), b), c), d) pontjaiban és a 18. §-ban foglalt esetekben való döntés:
g) rendes vagy rendkívüli közgyűléseken hozott határozatok érvénybeléptetése;
h) fontosabb indítványok előterjesztése, illetve általános szavazásra bocsátása;
i) mindazon kérdések eldöntése, amelyek elintézése nem kizárólag a közgyűlésnek van fönntartva.
39. §. A választmányi ülés határozatképességéhez az elnökön kívül legalább 8 választmányi tagnak a jelenléte szükséges.
Ha hat választmányi tag, a napirend megjelölésével, rendkívüli választmányi ülés összehívását kívánja, úgy az elnök köteles azt 8 napon belül egybehívni.
40. §. A választmány határozatai ellen az alapszabályok 17. § a), b), c), d) pontjaiban foglalt kérdés és a 25. § a), b), c), d), e), f), g), h), i) pontjaiban foglalt segélyezési esetekben választottbírósághoz, a 38. § b) pontja esetében a rendes közgyűléshez lehet föllebbezni.
A közgyűléshez a föllebbezés a közgyűlés előtt négy héttel adandó be a választmányhoz.

A nagyválasztmány hatásköre.
A nagyválasztmánynak kötelessége - ha évközben az egyesület pénzügyi helyzete ezt elkerülhetetlenül szükségessé teszi - a tagsági járulékok és a segélyek szabályzatát (35. § c) pontja) megfelelő módon módosítani. Tartozik azonban erre vonatkozó határozatait jóváhagyás végett a belügyminiszterhez fölterjeszteni és a legközelebbi küldöttközgyűlésnek bejelenteni.

Kerületek és fiókok.
41. §. Az egyesület vidéki tagjai fiókokat és kerületeket alkotnak és ezek ügyvitelét a közgyűlés határozza meg.
Az egyesület fiókot csak ott alakíthat, ahol legalább 20 állandó lakással rendelkező tagja van. A fiók tagjai pénztárost és ellenőrt választanak, a pénztáros a tagdíjakat beszedi, minden héten elszámolja és rendeltetési helyére: a központhoz juttatja, továbbá ellenjegyzi a betegségi és munkanélküli bizonyítványokat.
Ha valamely városban állandóan legalább 50 tag van, ott kerület alakítható. A kerület hivatalos címe: kerületi bizottság; szerve az elnök, pénztáros, ellenőr, jegyző, 3 számvizsgáló és 6 bizottsági tag. A kerületi bizottság hatásköre: a tagdíjak elszámolása és a segélyek alapszabály szerint való kifizetése, amelyekért az illető szervek felelősséggel tartoznak. A kerület hetenként elszámol a központnak.
A fiókok és kerületek működésének szabályait részletesen az ügyviteli szabályok foglalják magukban (35. § k) pont).
Úgy a fiókok, mint a kerületek a választmánynak alárendelt szerveit képezik; ezek működésére, megalakulására és megszüntetésére az 1922. évi 77.000. sz. m. kir. belügyminiszteri rendelet III. részének erre vonatkozó rendelkezései érvényesek.

Az egyesület tisztikarának hatásköre.
42. §. Az egyesületet harmadik személyek és hatóságokkal szemben az elnök vagy helyettese képviseli.
Az elnök jogköre: a) az egyesület választmányi ülésein és közgyűlésen való elnöklés és ezen gyűléseken hozott határozatok végrehajtása, az egyesület által kibocsátott okmányoknak az egyesület nevében való aláírása, amiknek jogérvényességéhez az ellenőr-könyvelő, az elnök és a felügyelőbizottság elnökének ellenjegyzése szükséges; b) az egyesület vagyonkezelése fölötti őrködés; c) utalványozási jog az ellenőr ellenjegyzése mellett, a közgyűlés által megállapított összeg erejéig.
43. §. Az egyesület részére befizetett pénzeket szabályszerű nyugta (és ellennyugta) mellett a pénztáros veszi át. A kiadásokat csak az ellenőr-könyvelő előzetes utalványozása mellett fizetheti ki. A nyugták egy évig megőrzendők.
44. §. Amennyiben a pénztáros a pénztár kezelésében akadályozva van, köteles a pénztárt az ellenőr-könyvelő és a felügyelőbizottság legalább két tagja jelenlétében helyettesének jegyzőkönyv mellett átadni.
45. §. Az egyesületi vagyon egy négytagú bizottság ellenjegyzése mellett helyezendő el; a bizottság tagjai: az elnök (alelnök), ellenőr-könyvelő, pénztáros és a felügyelőbizottság elnöke.
46. §. Az ellenőr-könyvelő ellenőrzi az összes kiadásokat és azokért felelős a választmánynak. Utalványozása nélkül semilyen kiadás nem fizethető ki. Az ellenőr-könyvelő vezeti az összes főkönyveket, elkészíti a havi pénztári összforgalomról szóló jelentést és az évi mérleget, amelyért a kereskedelmi törvényben előírt felelősséggel tartozik. A könyvek december hó 31-én lezárandók. Az utalványozott összegekért az egyesületi elnök, ellenőr-könyvelő és a pénztáros egyetemlegesen felelősek a választmánynak.
A választmány köteles a kerületek ügykezelését ellenőrizni. Az ellenőrzés a beküldött számadások, esetleg személyes meggyőződés alapján történik.
Sem a választmány, sem a tisztikar tagjai munkájukért díjazásban nem részesíthetők. Az egyesület fizetéses alkalmazottai alkalmaztatásukon kívül semmiféle más tisztséget nem tölthetnek be

Felügyelőbizottság.
47. §. A pénzkezelés és a könyvelés ellenőrzését az évenkénti küldöttközgyűlés által titkos szavazással választott öt rendes és öt póttagból álló felügyelőbizottság gyakorolja.
A bizottság ennélfogva a pénztárt több ízben, de legalább egynegyedévenként és váratlanul rovancsolja, a pénzkezelésre vonatkozó könyveket és azok mellékleteit időközönként összehasonlítja, a pénztár és vagyon helyes álladékáról meggyőződést szerez, az évi mérleget átvizsgálja és ennek megtörténtéről a közgyűlésnek jelentést tesz.
A felügyelőbizottság a választmánytól teljesen független testületet képez és amennyiben ezt az egyesület vagyoni érdeke megkívánja, határozatára a rendkívüli közgyűlés egybehivandó.
A felügyelőbizottság tagjai a választmány ülésein tanácskozási joggal bírnak, szavazati joguk azonban nincs.

A választottbíróság.
48. §. Az alapszabályok 25. § a), b), c), d), e), f), g), h), i) pontjaiban foglalt, a nyujtandó segély tekintetében a választmány és az egyesületi tagok között támadt vitás esetekben és az alapszabályok 17. § a)-d) pontjaiban foglalt esetekben a választottbíróság ítél, amelynek működéséről az 1911. évi I. tc.-ben foglaltak irányadók.
Amennyiben valamely tag a választmány határozatának nyilvánosságrahozatalától számított 15 napon belül ügyét választottbíróság elé terjeszteni elmulasztotta, a választmány határozata végérvényesnek tekintendő.
A választottbíróság ítélete ellen jogorvoslatnak helye nincs.
A választottbíróságba a rendes közgyűlés titkos szavazás útján 6 tagot választ.
A választottbiróság tagjai a megválasztásukat követő legközelebbi küldöttközgyűlésen újból meg nem választhatók.
A választmány vagy felügyelőbizottság tagjai választottbírósági tagok nem lehetnek.
A választottbíróság megalakulása akként történik, hogy a küldöttközgyűlés által választott hat bíróból egyet kijelöl a föllebbező, illetve a keresettel föllépő fél, míg a másikat kijelöli az egyesület. Ezek az egyesület tagjai közül választanak elnököt. A választottbíróság alakulására és eljárására egyébként az 1911: I. tc. 767-788. §-ai az irányadók.

Az egyesület vagyona.
49. §. Az évi mérlegben szereplő ingó és ingatlan vagyon az egyesület törzsvagyonát képezi, amelynek szükség esetén csak kamatai emészthetők föl. Az évi mérlegben kimutatott évi tiszta fölöslegnek 10%-a a tartalékalap dotációjára fordítandó.
50. §. A tartalékalap a 23. §-ban rendszeresített négy segélyezési alap javadalmazása után fönnmaradó évi pénztári fölösleg 10%-ának gyüjtéséből képződik s az átmeneti deficitek pótlására szolgál mindaddig, míg a mutatkozó deficit az illeték fölemelésével, vagy a segélyek leszállításával kiegyenlíthető.

Vegyes határozatok.
51. §. Az egyesület föloszlása esetén a választmánynak kötelessége az illetékes hatóságtól egy egyesületi tagokból álló oly bizottság kiküldetését kérni, amely bizottság a megállapított vagyonból egy új egyesület alapításáig a feloszlatáskor segélyre igényjogosultsággal bíró tagokat segélyezze.
52. §. A vagyonnak a tagok között való fölosztása meg nem történhet.
53. §. A hatóság által kiküldött bizottság az egyesületi vagyont mindaddig gyümölcsözőleg kezeli, míg a föloszlott egyesület által biztosított, vagy nyujtott jogok élvezetében volt, vagy ilyen igényekkel bírt egyének által egy hasonló célú egyesület nem alakíttatik.
54. §. Az egyesület célja a 4. §-ban van körülírva, ez a cél az alapszabályok esetleges megváltoztatásánál nemcsak nem változtatható, hanem kell, hogy mindig az egyesület célja maradjon.
55. §. Az egyesületi hivatalos közlemények a Typographia című, Budapesten megjelenő nyomdászszaklapban teendők közzé. A hivatalos közlemények a következők: közgyűlési és választmányi ülési meghívók, jegyzőkönyvek, szóval minden olyan közlemény, amelyet az egyesület ad ki, vagy amely a tagoknak az esetleges fölszólalásokra szolgálhat. A választmánynak kötelessége időről-időre kötendő szerződés útján arról gondoskodni, hogy a Typographia minden tagnak díjtalanul kézbesíttessék.
56. §. Azokban az esetekben, ha az egyesület az alapszabályokban előírt célját és eljárását be nem tartja, hatáskörét túllépi, államellenes működést fejt ki, a közbiztonság és közrend ellen súlyos vétséget követ el, vagy ha a tagok vagyoni érdekeit veszélyezteti, a m. kir. belügyminiszter ellene vizsgálatot rendelhet el, működését felfüggesztheti és végleg föl is oszlathatja.
Ezen módosított alapszabályokat a Magyarországi Könyvnyomdai Munkások Egyesületének Budapesten, 1931 szeptember 27-ik napján tartott küldöttközgyűlése elfogadta.
Lerner Dezső                                                                                                     Rothenstein Mór
titkár.                                                                                                                      elnök.  

M. kir. Belügyminiszter.
106527-1932. VII.

Látta a m. kir. belügyminiszter az alábbi módosító, illetve kiegészítő megjegyzésekkel:
1. A tagok járulékainak és segélyeinek az összegét a külön láttamozott táblázat tartalmazza, amely az alapszabályok kiegészítő részét képezi.
2. A felügyelőbizottság tagjai megbízatásuk alatt semmiféle más tisztséget nem viselhetnek. Mind a felügyelőbizottság, mind pedig a választottbíróság tagjainak megbízatása 1 évre szól.
3. A kiküldötteknek a munkabérveszteségen, szállásmegtérítésen és útiköltségen kívül semmi más címen megtérítés nem adható.
4. A fizetéses alkalmazottakon kívül semmiféle bizottság tagjai jelenléti, vagy egyéb díjban nem részesíthetők.
5. Az (alapszabályok 35. § 1. pontjában, a 41. § 3. és utolsó bekezdésében, a 47. § első bekezdésében, valamint az 51. és 53. §-okban lévő javítások és törlések hivatalos tollal történtek.
Budapest, 1932. évi március hó 7-én.

(P. H.)
A miniszter rendeletéből:
Sass, s.k.,          
miniszteri o.-tanácsos