Kovácsné József Magda

Magyar–román, román–magyar 
összehasonlító keresztnévszótár

Dicţionar comparativ maghiar–român, 
român–maghiar al numelor de botez

Hungarian–Rumanian, Rumanian–Hungarian 
Dictionary of Christian Names

TARTALOM

Bevezetés	4
I. rész. Magyar–román összehasonlító keresztnévszótár	6
A magyar ábécé betűi és a hangok, amelyeket jelölnek	6
Rövidítések és jelek	7
A névcikkek felépítése	8
A, Á	9
B	14
C	17
CS	17
D	18
E, É	19
F	22
G	23
GY	25
H	25
I	26
J	28
K	29
L	31
M	33
N	35
NY	36
O	36
Ö	37
P	38
R	39
S	41
SZ	41
T	43
U	44
Ü	45
V	45
X	47
Z	47
ZS	48
Szakirodalom	49

II. rész. Román–magyar összehasonlító keresztnévszótár 	50
A román ábécé betűi és a hangok, amelyeket jelölnek	50
Rövidítések és jelek	51
A román–magyar rész szócikkeinek felépítése	52
A	53
B	55
C	55
D	57
E	58
F	59
G	59
H	60
I	61
L	62
M	63
N	65
O	65
P	66
R	68
Ş – S	68
T – Ţ	70
V	71
X	72
Z	73
Ajánlás	74
Szakmai önéletrajz és publikációs lista	75
Publikációk jegyzéke	76

Bevezetés
Ha személyneveinkről viszonylag keveset tud a nemzetközi névtudomány, az részben a megfelelő előmunkálatok hiányán, a magyar személynév–kutatásnak a XX. század közepéig elnyúló szervezetlenségén, a közlések rendszertelenségén is múlott.
Tény, hogy világszerte a múlt században virágzott fel a névtudomány, vitathatatlan, hogy idő kellett, s kell ma is a legszükségesebb alapmunkálatok elvégzéséhez, de szintén tagadhatatlan, hogy a magyar névrendszer szélesebb körben való bemutatása terén vannak még tennivalóink. Pedig hírünk a nagyvilágban neveinkkel együtt is terjed, tehát nem utolsó sorban ezeket kell helyesen megismernie mindenkinek, akit illet.
Örvendetes, hogy vannak olyan alapkönyveink, amelyeket egyetlen, a magyar személynév–vizsgálatokkal komolyan foglalkozó kutató sem tud – nem is akar – megkerülni: Ladó János, Magyar utónévkönyv (Bp. 1971), Ladó János– Bíró Ágnes, Magyar utónévkönyv (Bp. 1998), Hajdú Mihály, Magyar becézőnevek (Bp. 1974), Kázmér Miklós, Régi magyar családnevek szótára (Bp. 1993), Hajdú Mihály, Családnevek enciklopédiája (Bp. 2010), Hajdú Mihály, Általános és magyar névtan (Bp. 2003)
Ennyi azonban nem elég. Ugyanis a magyar névtanban járatlan idegen – szakember vagy egy adatra kíváncsi, magyarul nem vagy csak alig tudó kívülálló – számára tájékoztató és mérvadó csak a valamelyik világnyelven vagy saját anyanyelvén kiadott magyar névtár lehet, az olyan munka, amelyben megtalálhatja a helyes magyar névalakot, annak világnyelvi vagy más idegen nyelvi megfelelőjét, a rövid és pontos etimológiát, s végül, de nem utolsó sorban a név köznyelvi kiejtését.
A magyar névtanban elsőként Hajdú Mihály tudatosította ennek fontosságát. Magyar–angol, angol–magyar keresztnévszótár (Bp. 1983) című munkájának Bevezetőjében rámutat arra, hogy neveink „...számbavétele, bemutatása, magyarázata, idegenek számára való felhasználhatóvá tétele a mi feladatunk...”, azaz, ha a magyar szakemberek nem végzik el az ilyen és hasonló aprómunkát, mások nem fogják azt elvégezni helyettük, vagy ha igen, az olyan is lesz.
A jó példával maga jár elöl, hiszen ez olyan könyv, amelynek ott kellene lennie minden olyan könyvtárban, ahol a magyarság kérdései iránt érdeklődő szakember és laikus megfordulhat.
Névrendszerünket azonban nem elegendő csak a világnyelvekkel összevetnünk, kötelességünk ezt megtenni a környezetünkben élő népek nyelvi viszonylataiban is. Megkövetelik ezt elemi érdekeink – a bennünket körülvevő országokban jegyzik fel a legtöbb magyar vonatkozású információt, s fontos kell hogy legyen számunkra annak hitelessége, egészen a nevek pontosságáig –, de ezt sürgetik mindennapi, gyakorlati tények és érvek, összefonódó történelmünk, a magyar kisebbség megléte minden szomszédos országban, nemzetiségek Magyarországon stb. A magyar–román, román–magyar, magyar–szlovák, szlovák–magyar, magyar–szerb, szerb–magyar, magyar–ukrán, ukrán–magyar, magyar–horvát, horvát–magyar, magyar–német, német–magyar, magyar–szlovén, szlovén–magyar keresztnévszótárak az egymás mellett élő népek hagyományainak, kultúrájának kölcsönös, jobb megismerésén túl segíthetik a határokon túli kisebbségi személynévhasználatot, személynévtervezést. Az ilyen munkák híján nincs okunk megsértődni keresztneveink véletlen elírásán, helytelen értelmezésén, hibás megfeleltetésükön. (Előkészületben van a magyar–szlovák keresztnévszótár: Bauko János, Anyanyelvi névtervezés. Magyar–szlovák keresztnévszótár. Kézirat.)
Jelen könyvecske a román névrendszer keresztneveivel veti össze a magyar keresztneveket. A munkát megnehezítette az a tény, hogy még nem létezik hivatalos – és nyilvános – román keresztnévkönyv. Nagyobb lélegzetű, mérvadó munka is csak néhány van: Iorgu Iordan akadémikus Dicţionar al numelor de familie româneşti (A román családnevek szótára) című, Bukarestben 1983-ban kiadott, a magyar etimológiájú családnevek vonatkozásában fenntartásokkal használandó könyve, N. A. Constantinescu, Dicţionar onomastic românesc (Román /történeti/ személynévszótár) Akadémiai Kiadó, Bukarest, 1963, Christian Ionescu, Mică enciclopedie onomastică (Kis személynév–enciklopédia) Bukarest, 1975, Alexandru Graur néhány személynévtani tárgyú kötete, Tatiana Petrache munkája, a Dicţionar enciclopedic al numelor de botez (A/z egyházi/ keresztnevek enciklopédiája (1998), Diana Popescu, Semnificaţia şi originea numelui. Dicţionar de prenume de la A la Z, amelyek egyike sem a szó hagyományos értelmében vett keresztnévtár. A két utónévrendszer összevetésére tudtunkkal eddig kísérlet sem történt, alkalmi névmegfeleltetések előfordultak ugyan bizonyos, jobbára nem nyelvészeti, főként nem névtani munkákban, ezektől azonban kénytelenek voltunk eltekinteni. A Christian Ionescu könyvének névmegfeleltetéseit figyelembe vettük ugyan, de összehasonlításunk alapjául Ladó János, Magyar utónévkönyve (Akadémiai Kiadó, Budapest, 1971) szolgált, ehhez viszonyítottuk a megfelelő román keresztneveket, amelyeket N. A. Constantinescu, Dicţionar onomastic românesc (rövidítése: DOR), a Christian Ionescu Mică enciclopedie onomastică (rövidítése: MEO) és a Tatiana Petrache, Dicţionar enciclopedic al numelor de botez, (rövidítése: DEB) alapján azonosítottunk és értelmeztünk.
Távol áll tőlünk a szándék, hogy magyar–román, román–magyar keresztnévszótárunk ezen nevek lefordításának eszköze legyen. Hangsúlyozzuk, hogy mindkét utónévrendszer nevei egyediek, lefordíthatatlanok, mert az egyén neve kizárólag eredeti, anyanyelvi formában juttatja kifejezésre az önazonosságot, a személyiségi jogok teljes körű érvényességét. Ez pedig mind az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata, mind a Helsinkiben aláírt Záróokmány szerint alapvető emberi jog. Ha tehát a román Ioan keresztnév magyar megfelelőjeként a Jánost jelöljük meg, ez nem jelenti azt, hogy Ioan Buşiţa belényesi folklórkutató, Bartók Béla barátja nevét ezentúl Buşiţa Jánosnak is írhatjuk, kivéve természetesen, amikor ő maga saját aláírásával dokumentálja nevének ilyen formáját is. Ugyanakkor ennek az ellenkezője is igaz, helytelen Bethlen Gábort Gabriel Bethlennek, Báthory Zsigmondot Sigismund Báthorynak írni és nevezni napjainkban.

Kovácsné József Magda

I. rész
Magyar–román összehasonlító keresztnévszótár
Literele alfabetului maghiar şi sunetele pe care le notează
A magyar ábécé betűi és a hangok, amelyeket jelölnek
a 	= „o” românesc foarte deschis, identic cu englezul „o” din „hot”	
á 	= aa, „a” românesc	
b 	= b	
c 	= ţ	
cs 	= c(e), c(i)	
d 	= d	
dz 	= dz	
dzs 	= dj	
e 	= „e” din eng. man	
é 	= „e” din rom. tei	
f 	= f	
g 	= g, g(e), g(i)	
gy 	= aprox. gh	
h 	= h	
i 	= i	
í 	= ii (i lung, ca în verbul rom. vine)	
j 	= „i” din rom. iarna sau din eng. yes	
k 	= c, k	
l 	= l	
ly 	= vezi la j magh.	
m 	= m	
n 	= n	
ny 	= aprox. „ni”, seamănă mai mult cu fr. „gn” din vigne sau cu it. signor	
o 	= o	
ó 	= oo „o” lung din rom. provă	
ö 	= seamănă cu „eu” din fr. bleu	
ő 	= seamănă cu „oeu” din fr. coeur	
p 	= p	
r 	= r	
s 	= ş	
sz 	= s	
t 	= t	
ty 	= aprox. t(i), seamănă cu pronunţarea ardelenească din rom. frate	
u 	= u	
ü 	= seamănă cu „u” din fr. une	
ű 	= seamănă cu fr. „u” din sur	
v 	= v	
z 	= z	
zs 	= j 	
Consoanele lungi redate în scris prin dublarea lor, se pronunţă ca atare. Lungimea vocalelor si consoanelor are rol diferenţiativ.
Abrevieri şi semne
Rövidítések és jelek
aprox. 	= aproximativ, körülbelül	
dim. 	= diminutiv, kicsinyítő	
DEB. 	= Dicţionar enciclopedic al numelor de botez, A(z egyházi) keresztnevek enciklopédiája	
DOR. 	= Dicţionar onomastic românesc, Román (történeti) személynévszótár 	
E. 	= englez, angol	
ebr.	= ebraic(ă), héber 	
e. 	= pronunţă, ejtsd	
f.	= feminin, nőnemű, női	
finl. 	= finlandez, finn	
fr. 	= francez, francia	
germ. 	= german, német	
germ. v. 	= germană veche, ógermán	
gr. 	= greacă (veche), görög, ógörög	
hipoc. 	= hipocoristic, becenév (–i)	
it. 	= italian, olasz	
lat. 	= latin 	
m. 	= masculin, hímnemű, férfi	
magh. 	= maghiar(ă), magyar	
magh. v.	= maghiar(ă) veche, ómagyar	
MEO. 	= Mică enciclopedie onomastică, Kis személynév–enciklopédia	
orig. 	= original, eredeti, eredetileg	
p. 	= pronunţă, ejtsd	
r., rom. 	= român(ă), românesc, román	
sl. 	= slavon, slav, szláv	
sl. v. 	= slavă veche, ószláv	
sp. 	= spaniol(ă), spanyol	
suf. 	= sufix, képző	
tr. 	= turc, turcic, türk, török	
tr. v. 	= turcă veche, ótörök	
v. 	= veche, régi, ó–	
? 	= etimologie necunoscută sau neclarificată, ismeretlen eredetű, magyarázatú, etimológiájú szó	
„=”	= egal, corespunzător, egyenlő, megfelelő 	

A névcikkek felépítése:
A magyar–román részben első helyen áll nagybetűkkel írva a magyar keresztnév hivatalos alakja, és „m” vagy „f” rövidítés jelzi, hogy a névnek milyen nemű viselője lehet. Ha a névnek van román megfelelője, akkor „rom.” után a név román formái olvashatók, melyek után zárójelben a két normatívnak tűnő román keresztnévszótár: N. A. Constantinescu, Dicţionar onomastic românesc (1963), illetve Christian Ionescu, Mică enciclopedie onomastică (1975) rövidítése (betűszava: DOR, MEO) s a név adott könyvben való előfordulásának oldalszáma olvasható. Ha a névnek nincs román megfelelője, akkor „din” szócska vezeti be az etimológiát, s ez után áll félidézőjelben az alapul szolgáló köznév román jelentése, ha van ilyen. Utána „E” mellett áll a név angol megfelelője, ha van ilyen, majd zárójelben „p. ” után a megközelítő román kiejtés következik.
Articolele cuprând următoarele:
Dicţionarul comparativ ale prenumelor maghiară–română reprezentând prima parte a lucrării Dicţionar comparativ al numelor de botez maghiar–român, român–maghiar. Materialul propriu–zis în această parte se referă în total la 1893 prenume maghiare.
Articolele cuprând: forma oficială al numelui de botez, genul purtătorului posibil. Dacă numele are formă corespondentă în limba română, atunci după „rom.” se află formele românesti. În paranteză se poate citi prescurtarea titlurilor celor două dicţionare românesti de prenume (DOR şi MEO) şi alăturat cifrele care arată locul premumelui în pagina unde se află în cărţile respectivă. Dacă numele nu are corespondentă în limba română, atunci după cuvântul „din” urmează etimologia şi apoi sensul cuvântului care stă la baza numelui, dacă are. După „E” urmează forma corespunzătoară al numelui în limba engleză, dacă există. La sfârşitul articolului în paranteză după „p. ” se poate citi pronunţarea aproximativă al prenumelui în limba română.

A, Á
ABA m., din magh. v. Aba, din tr. v. Aba ‘tată’ (p. Aba)
ABÁD m., din magh. v. Aba + –d (suf. dim. v.) (p. Abad)
ABBÁS m., lat. Abbas ‘tată’. E: Abbot (p. Abbaş)
ABDIÁS m., rom. ebr.-gr.’sluga lui Dumnezeu’. E: Abdias (p. Abdiaş)
ÁBEL m., rom. Abel (DOR 3). E: Abel (p. Abel)
ABELÁRD m., din fr. Abelard ‘apicultor’, fr. Abeille, provencale abelha ‘albină’. E: Abelard (p. Abelard)
ABÉLIA f., din lat. Abelia ‘femeie originară dintr–un trib din Asia (p. Abelia)
ABIÁTA f., etimologie necunoscută. ?E: Abiathar (p. Abiata)
ABIGÉL f., din ebr. ‘bucuria tatălui’. E: Abigail (p. Abighel)
ABOD m., din magh. v. Aba + –d (suf. dim. magh. v.) (p. Abod)
ABONY m., din magh. Aba + –ny (suf. dim. magh. v.) (p. Aboni)
ABOS m., din magh. Aba + –s (suf. dim.) (p. Aboş)
ÁBRAHÁM m., rom. Avraam, Avram, Abram (DOR 18, MEO 54–55). E: Abraham (p. Abraham)
ÁBRIS m., din magh. Ábrahám (formă diminutivă) (p. Abriş)
ABSA m., din magh. Absolon (formă diminutivă) (p. Abşa)
ABSOLON m., rom. Aveşalom, Abşalon, Abşolon, Avişalon, Vişalon etc. (DOR 18). E: Absalon (p. Abşolon)
ACHILLES m., rom. Ahile, Ahilie, Ahil (DOR 6, MEO 30) E: Achilles (p. Achileş)
ACSA m., din magh. v. Acsa + –d (suf. dim. magh. v.) (p. Acea)
ACSÁD m., din magh. v. Acsa + –d (suf. dim. magh.) (p. Acead)
ADA f., din magh. v. Ada sau din germ. Adal / ebr. Adah ‘împodobit, frumos’, rom. Ada (MEO 23) (p. Ada)
ADALBERT m., rom. Adalbert (MEO 66). Nu este înrudită cu magh. Béla. E: Adalbert (p. Adalbert)
ADALBERTA f., rom. Adalberta (MEO 66) (p. Adalberta)
ÁDÁM m., rom. Adam (DOR 3, MEO 24). E: Adam (p. Adam)
ADÉL f., rom. Adela (MEO 24). E: Adela (p. Adel)
ADELAIDA f., rom. Adelaida (MEO 23, 25). E: Adelaide (p. Adelaida)
ADELGUNDA f., din germ. Adelgunda, din germ. v. adal + gunt ‘nobleţe + lumină’ (p. Adelgunda)
ADELHEID f., rom. Adelaida (MEO 25). E: Adelheid (p. Adelheid)
ADÉLIA f., din magh. Adél (formă artificială) (p. Adelia)
ADELINA f., rom. Adelina (MEO 25). E: Adelina (p. Adelina)
ADELINDA f., din germ. Adelinde, din germ. v. adal + linde ‘nobleţe + gintă’ (p. Adelinda)
ADELMÁR m., din germ. Adelmar, din germ. adal + mar ‘nobleţe + vestit’ (p. Adelmar)
ADEODÁT m., din lat. Adeodatus, din lat. a deo datus ‘dar al domnului’ (p. Adeodat)
ADINA f., rom. Adina (MEO 23). E: Adina (p. Adina)
ADOLÁR m., din germ. Adolar, din germ. v. adol + aro ‘nobleţe + vultur’ (p. Adolar)
ADOLF m., din germ. Adolf ‘nobil + lup’. E: Adolph (p. Adolf)
ADONY m., din magh. v. Odun, din magh. v. od– (a da) + –n (suf. dim.) (p. Adoni)
ADORJÁN m., rom. Adrian (MEO 25, 26) (p. Adorian)
ADRIÁN m., rom. Adrian (MEO 25, 26). E: Adrian (p. Adrian)
ADRIÁNA f., rom. Adriana (MEO 25, 26), E: Adriana (p. Adriana)
ADRIANNA f., rom. Adriana MEO 25). E: Adriana (p. Adrianna)
ADRIENN f., rom. Adriana (MEO 25). E: Adrienne (p. Adrienn)
AFRODITÉ f., rom. Afrodita (MEO 26). E: Aphrodite (p. Afrodite)
AGÁD m., din magh. v. Agad, din ?magh. Ág ‘creangă’ + –d (suf. dim. magh. v.) (p. Agad)
AGAPION m., rom. Agapion (DOR 5), dar şi Agapie (DOR 5, MEO 27) (p. Agapion)
AGÁTA f., rom. Agata, Agafia (DOR 5, MEO 28). E: Agatha (p. Agata)
AGATON m., rom. Agaton (MEO 28, DOR 5). E: Agathon (p. Agaton)
AGENOR m., din gr. v. ‘curajos’ (p. Aghenor)
AGGEUS m., rom. Aghie, Agheu (DOR 6). E: Aggaeus (p. Aggheuş)
AGLÁJA f., rom. Aglaia, Aglaie (MEO 6). E: Aglaia (p. Aglaia)
AGMÁND m., din magh. v. Ogmand ‘?’ (p. Agmand)
AGNELLA f., din lat. agnella ‘miel’ (p. Agnella)
ÁGNES f., rom. Agnes, Agnesa (DOR 6, MEO 29). E: Agnes. A nu se confunda cu Agneta, nume – inexistentă – în antroponima rom. oficială (p. Agneş)
ÁGNÉTA f., din diminutiva latinizată al numelui Agnes. E: Agneta (p. Agneta)
ÁGOST m., rom. Augustin (DOR 18, MEO 51, 52) (p. Aghoşt)
ÁGOSTA f., rom. Augusta MEO 52) (p. Aghoşta)
ÁGOSTON m., rom. Augustin (MEO 52). E: August (p. Aghoşton)
ÁHIM m., rom. Ioachim, Achim, Ichim (DOR 80, MEO 172) (p. Ahim)
AHMED m., din araba ‘slava Domnului’ (p. Ahmed)
AIDA f., (nume artificială din opera Aida de Verdi) (p. Aida)
AJÁD m., din magh. v. Ajadi, din magh. v. aj ‘buză’+ –d (suf. dim.) (p. aiad)
AJÁNDÉK f., din magh. ajándék ‘dar’ (p. Aiandec)
AJNA f., din finl. ainis ‘descendent’ (Aina)
AJNÁCSKA f., din magh. v. Ajnás, din tr. v. ojnac ‘femeie drăguţă’ (p. Ainacica)
AJSA f., din magh. v. Ajsa, orig. magh. v. Aj ‘buză’ + –sa (suf. dim. magh. v.) (p. Aişa)
AJTONY m., din tr. v. Altun, din tr. v. altun ‘aur’(p. Aitoni)
AKÁCS m., din lat. Achatius, din gr. v. ‘agat’ (p. Acaci)
ÁKOS m., din tr. v. Akus, din tr. v. ak + kus ‘vultur alb’. Prenumele artificial Acaţiu nu corespunde numelui magh. Ákos (p. Acoş)
ALADÁR m., din germ. Aldemar, din germ. v. Alde + mâr ‘bătrân + vestit’ (p. Aladar)
ALADIN m., rom. Aladin (DOR 419). E: Aladdin (p. Aladin)
ALAJOS m., rom. Aloiz (DOR 181). E: Aloysius (p. Alaioș)
ALÁN m., din engl. Alan, din breton Alan. E: Alan (p. Alan)
ALÁRD m., din germ. ‘nobil, tare’. E: Alard (p. Alard)
ALBA f., rom. Alba (DOR 180, MEO 30) (p. Alba)
ALBERT m., din germ. Albert ‘nobil, strălucitor’, rom. Albert (MEO 66, 243). E: Albert (p. Albert)
ALBERTA f., din germ. Alberta (forma feminină latinizată al numelui Albert. E: Alberta (p. Alberta)
ALBERTINA f., din germ. Albertina ‘forma feminină al numelui Albert) E: Albertine (p. Albertina)
ALBIN m., rom. Albin (DOR 181, MEO 31). E: Albin (p. Albin)
ALBINA f., rom. Albina (MEO 31). E: Albina (p. Albina)
ALDA f., forma feminină al numelui italian Aldo. E: Alda (p. Alda)
ÁLDÁSKA f., din magh. áldás ‘blagoslovire’ (p. Aldașca)
ALDÓ m., rom. Aldea (DOR 180). E: Aldous (p. Aldo)
ÁLDOR m., ?din magh. Áldó ?germ. Alderich/Olderich, orig. germ. v. alde + rich ‘bătrân + drept’ (p. Aldor)
ALÉNA f., rom. Alena (MEO 120), E: Madeline (p. Alena)
ALESSZIA f., rom. Alexina (MEO 33). E: Alexia (p. Alessia)
ALETTA f., din germ. Adelheid în formă diminutivă italiană. E: Aletta (p. Aletta)
ALEX m., rom. Alex (MEO 33). E: Alec sau Alexius (p. Alex)
ALEXA f., rom. Alexa (MEO 33). Prenumele rom. Alexa nu are nimic comun cu prenumele magh. Elek. E: Alexa (p. Alexa)
ALEXANDER m., rom. Alexandru (MEO 33). E: Alexander (p. Alecsander)
ALEXANDRA f., rom. Alexandra (MEO 31). E: Alexandra (p. Alecsandra)
ALEXIA f., rom. Alexia (MEO 34). E: Alexia (p. Alecsia)
ALFONZ m., din germ. Alfons. E: Alphonse (p. Alfonz)
ALFONZA f., din magh. Alfonz (formă artificială feminizată). E: Alfonzina (p. Alfonza)
ALFONZINA f., din magh. (formă artificială feminizată). E: Alphonsine (p. Alfonzina)
ALFRÉD m., din germ. Alfred, Alfrad ‘zână + sfat’. E: Alfred (p. Alfred)
ALFRÉDA f., din germ. Alfred (formă feminizată). E: Alfrieda (p. Alfreda)
ALGERNON m., din germ. Algernon (nume artificială) (p. Alghernon)
ALI m., din araba ‘majestuos’, dar poate fi și diminutiv al numelui magh. Aladár (p. Ali)
ALICE f., rom. Alice, Alișa (MEO 34). E: Alice (p. Alițe)
ALICIA f., din sp. Alizia, din fr. Alice. E: Alicia (p. Aliția)
ALIDA f., din germ. Adelheid, rom. Alida (MEO 25). E: Alida (p. Alida)
ALINA f., rom. Alina (MEO 34). E: Alina (p. Alina)
ALINDA f., rom. Alinda (MEO 25) (p. Alinda)
ALINKA f., din magh. Alina (formă diminutivă (p. Alinca)
ALIZ f., rom Alice (MEO 34). E: Alisa (p. Aliz)
ALMA f., din germ. Alma, forma scurtă al numelui Amalberga ‘efort în luptă + apărare’ sau din lat. Alma ‘reconfortant, hrănitor’. E: Alma (p. Alma)
ALMÁR m., din germ. Adelmar ‘vestit prin noblețe’. E: Elmer (p. Almar)
ALMIRÉNA f., din germ. Almer prin mijlocire italiană. Almer formă prescurtată al numelui germ. Aldemar. E: Almeria (p. Almirena)
ÁLMOS m., din magh. v. Almus, din tr. v. al + mis ‘cumpărare’ (p. Almoș)
ALOJZIA f., formă feminină al germ. Aloiș, din germ. v. Alevis ‘întreg+ înțelept’. E: Aloysia (p. Aloizia)
ALÓMA f., din hawaiana Aloha cu mijlocire americană Aloma. E: Aloha (p. Aloma)
ALPÁR m., din magh. v. Alpár, din tr. v. Alpar, orig. tr. v. alp+ er ‘erou+ om’ (p. Alpar)
ALVIÁN m., din rusă (etimologie necunoscută). E: Alexyn/Alvin (p. Alvian)
ALVINA f., formă fem. al germ. Alwin. E: Alvina (p. Alvina)
AMÁBEL f., din eng. Amabel, din lat. Amabilis ‘amabil’. E: Amabel (p. Amabel)
AMADÉ m., rom. Amadeu (DOR 181). E: Amadeus (p. Amade)
AMADEA f., rom. Amadeia (MEO 35). E: Amadea (p. Amadea)
AMADIL f., din magh. Amábel/Amadea (p. Amadil)
AMÁLIA f., rom. Amalia (MEO 34). E: Amalia (p. Amalia)
AMAND m., din lat. Amandus ‘amabil’. E: Amandus (p. Amand)
AMANDA f., din lat. Amanda ‘de a fi iubit, amabil’. E: Amanda (p. Amanda)
AMARANTA f., din gr. amarantos ‘nepieritor, nemuritor’. E: Amarantha (p. Amaranta)                                                                                                           
AMARILLA f., din gr. amarillis, nume de floare (Hippeastrum vittatum). E: Amaryllis (p. Amarilla)
AMARILISZ f., vezi Amarilla. E: Amaryllis (p. Amarillis)
AMÁTA f., din lat. Amata ‘drag, iubit’. E: Amat (p. Amata)
AMÁZIA f., din lat. amaria ‘drăguț, drag, iubit’ (p. Amazia)
AMBOS m., din magh. Ambrus (forma din magh. v.) (p. Amboș)
AMBRÓ m., din magh. Ambrus, din gr. Ambrosius, orig. gr. ambrosios ‘nemuritor’, rom. Ambrozie (p. Ambro)
AMBRÓZIA f., din lat. Ambrosia, din gr. ambrosia ‘nemuritor’ E: Ambrose (p. Ambrozia)
AMBRUS m., rom. Ambrozie/Ambrosie (DOR 8, MEO 35). E: Ambrosius (p. Ambruș)
AMÉLIAA f., din germ. Amalberga, din gotic amal+ berga ‘valoros, neobosit + apărător’ sau gr. Amelios ‘fără griji’. Rom. Amelia (MEO 35). E: Amelia (p. Amelia)
AMELITA f., din lat. Amelita, din gr.-lat. Amelia. E: Amelita (p. Amelita)
AMETISZT f., din lat. Amethystus, din gr. amethustos ‘stăvilar al beției’. E: Amethyst (p. Ametist)
AMINA f., din oland. Amina, din oland. Ame, din germ. Amelia. E: Amelia (p. Amina)
AMINTA f., rom. Aminta (MEO 36). E: Aminta (p. Aminta)
ÁMON m., din Ammon, numele zeului egiptean, din ebr. ‘cel care spune adevărul sau artist’. E: Ammon (p. Amon)
ÁMOR m., din lat. Amor (numele zeului dragostei). E: Amor (p. Amor)
ÁMOS m., din ebr. Amos ‘robust’ (p. Amoș)
AMRITA f., ?din limba hindușă ‘băutura vieții veșnice’. E: Amelita (p. Amrita)
ANASZTÁZ m., rom. Anastasie (DOR 10, MEO 37). E: Anastasius (p. Anastaz)
ANASZTÁZIA f., rom. Anastasia (DOR 9, MEO 37). E: Anastasia (p. Anastazia)
ANATOL m., rom. Anatol/Anatolie (DOR 10, MEO 38). E: Anatole (p. Anatol)
ANCILLA f., din lat. Ancilla ‘servitoare’. E: Ancilla (p. Anțilla)
ANDA f., din magh. Anda-Panna, din magh. Anna. A nu se confunda cu prenume Anda, diminutiv de la Ana, Andreea etc. (Anda)
ANDOR m., din magh. Andorjás, din magh. András, rom. Andrei (DOR 11, MEO 39) (p. Andor)
ANDOS m., din magh. v. Andorjás, din magh. András (p. Andoș)
ANDRÁS m., rom. Andrei (DOR 11, MEO 38-39). E: Andrew (p. Andraș)
ANDREA f., din gr. Andreas, din gr. andreia ‘bărbăție, curaj’. Vezi rom. Andreea (MEO 39). E: Andrea (p. Andrea)
ANELLI f., din finl. Anelli, din finl. Anna. E: Ann (p. Anelli)
ANETTA f., rom. Aneta (MEO 36). E: Ann (p. Anetta)
ANETT f., rom. Aneta (MEO 36) (p. Anett)
ANGÉLA f., rom. Anghela/Angela (DOR 12, MEO 40). E: Angela (p. Anghela (DOR 12, MEO 40). E: Angela (p. Anghela)
ANGELIKA f., rom. Angelica, Anghelica (DOR 12, MEO 40). E: Angelica (p. Anghelica)
ANGELINA f., din gr. angelos ‘trimis, sol’, rom. Anghelina (DOR 12 MEO 40). E: Angelina (p. Anghelina)
ANGELUS m., rom. Angeluș (DOR 12 MEO 40). E: Angel (p. Angheluș)
ANGYALKA f., din magh. Angéla (p. Anghialca)
ANICÉT m., rom. Anichit (DOR 12) (p. Anițet)
ANIELLA f., din magh. Anna (formă dim. sub influență italiană. E: Aniela (p. Aniella)
ANIKÓ f., din diminutiv magh. Anna (p. Anico)
ANILLA f., din magh. Anna (sub influență italiană). E: Ann (p. Anilla)
ANINA f., rom. Anina (DOR 12, MEO 36). E: Ann (p. Anina)
ANISSZA f., rom. Anisia (DOR 13). E: Anissa (p. Anissa)
ANITA f., rom. Anita (MEO 36). E: Anita (p. Anita)
ANÍZIUSZ m., din gr. v. ‘împlinire, îndeplinire’ (p. Anizius)
ANNA f., rom. Ana (DOR 8-9, MEO 36-37). E: Ann (p. Anna)
ANNABELLA f., din contopirea numelor Anna + Sibille. E: Annabella (p. Annabella)
ANNAMÁRIA f., din magh. Anna + Mária (p. Annamaria)
ANNUNCIÁTA f., din lat. Annunciata, din lat. annuntiata ‘cea care a primit vestea – nașterea lui Hristos’ (p. Annunțiata)
ANTAL m., din lat. Antonius (nume gentilic), rom. Anton/Antonie (DOR 13, MEO 42). E: Anthony (p. Antal)
ANTIGON m., din gr. Antigonos (anti- ‘în loc de, opus, contra’ + gonos ‘urmaș, vlăstar’ / ‘evidențiat prin neamul lui’ (p. Antigon)
ANTIGONÉ f., rom. Antigona (MEO 41) (p. Antigone)
ANTONELLA f., rom. Antonela (MEO 43). E: Antonia (p. Antonella)
ANTÓNIA f., rom. Antonia (MEO 43). E: Antonia (p. Antonia)
ANTONIETTA f., rom. Antoaneta (MEO 43). E: A ntonietta (p. Antonietta)
ANTOS m., din magh. Antal (forma diminutivă) (p. Antoș)
ANZELM m., din germ. Anshelm ‘oblăduit de zei’. E: Anselm (p. Anzelm)
ANZELMA f., varianta feminină al numelui germ. Anshelm. E: Anselma (p. Anzelma)
ÁNYOS m., rom. Anin (DOR 12) (p. Anioș)
APOLKA f., diminutiv din magh. Apollónia (p. Apolca)
APOLLINÁR m., rom. Apolinarie (MEO 44) (p. Apollinar)
APOLLINÁRIA f., rom. Apolinária (MEO 44) (p. Apollinaria)
APOLLÓ m., rom. Apolo, Apolon (DOR 14, MEO 43). E: Apollon (p. Apollo)
APOLLÓNIA f., rom. Apolonia (MEO 44). E: Apollonia (p. Apolonia)
APOR m., din magh. apa + -r (suf. dim.) ‘tată’ (p. Apor)
APOSTOL m., rom. Apostol (DOR 15) (p. Apoștol)
APRÓD m., din magh. apró ‘mic’ + -d (suf. dim.) (p. Aprod)
ARABELLA f., rom. Arabela (MEO 44). E: Arabella (p. Arabella)
ARANKA f., din magh. arany ‘aur’ + -ka (suf. dim.). A nu se confunda cu rom. Aura, care provine din Aurelia, coresp. Aurélia (p. Aranca)
ARANY f., din magh. arany ‘aur’ (p. Arani)
ARCHIBÁLD m., din germ. Archibald. E: Archibald (p. Arhibald)
ARÉTÁSZ m., rom. Areta (DOR 15, MEO 45). E: Aretas (p. Aretas)
ARIADNÉ f., rom. Ariadna (MEO 46). E: Ariadne (p. Ariadne
ARIÁN m., din gr v. ‘om din Iran’ (p. Arian)
ARIANNA f., rom. Ariana (MEO 46). E: Arianna (p. Arianna)
ARIEL m., din ebr. ‘leul lui Dumnezeu’ sau vatra lui D-zeu’. E: Ariel (p. Ariel)
ARIELLA f., din it., forma latină–italiană al numelui Ariel. E: Ariella (p. Ariella)
ARIKA f., diminutiv din magh. Aranka (p. Arica)
ARION m., rom. Arion (DOR 16, 78, 172) (p. Arion)
ARISZTID m., rom. Aristide (MEO 47). E: Aristides (p. Aristid)
ARKÁD m., rom. Arcadie (DOR 15, MEO 14, 45). Prenumele Arcadie nu are nimic comun cu prenumele Árpád (p. Arcad)
ÁRKOS m., rom. Arcadie (MEO 45). E: Argus. Prenumele rom. Arcadie nu are nimic comun cu prenumele magh. Árpád (p. Arcoș)
ARMAND m., rom. Armand (DOR 182, MEO 48). E: Armand (p. Armand)
ARMANDA f., forma feminină al prenumelui Armand (p. Armanda)
ÁRMIN m., din lat. Arminius. E: Armin (p. Armin)
ARMILLA f., din it. Armilla, din it. Armide, din it. armata ‘înarmat’ (p. Armilla)
ARNÓ m., din germ. Arnold. E: Arno (p. Arno)
ARNOLD m., din germ. Arnwald: Arn + wald ‘vultur + domnitor’. E: Arnold (p. Arnold)
ARNOLDA f., varianta feminină al prenumelui germ. Arnold (p. Arnolda)
ARNÓT m., din magh. Arnold (p. Arnot)
ÁRON m., rom. Aron (DOR 16). E: Aaron (p. Aron)
ÁRPÁD m., din magh. árpa ‘orz’ + -d (suf. dim.) (p. Arpad)
ÁRPÁDINA f., din magh. Árpád (p. Arpadina)
ARTEMISZ f., rom. Artema, Artemia, Artemiza (DOR 16, MEO 49). E: Artemis (p. Artemis)
ARTEMÍZIA f., rom. Artemiza (MEO 49). E: Artemisia (p. Artemizia)
ARTEMON m., rom. Artemon/Artimon (DOR 16). E: Artemas (p. Artemon)
ARTÚR m., rom. Artur (MEO 14, 50). E: Arthur (p. Artur)
ÁRVÁCSKA f., din magh. árva ‘orfan’ + -cska (suf. dim.). Prenumele rom. Panseluța nu corespune magh. Árvácska, din cauza originii diferite a celor două nume (conform MEO 95). (p. Arvacica)
ARVID m., din norvegian Arvid, din norvegian v. Arnvidh, din norvegian v. arn + ved ‘vultur + om’ (p. Arvid)
ARZÉN m., rom. Arsenie (DOR 16, MEO 14, 48) (p. Arzen)
ASZPÁZIA f., rom. Aspasia (MEO 14, 50). E: Aspasia (p. Aspazia)
ASSZUNTA f., din lat. assunta ‘elevat’ (p. Asunta)
ASZTER m., din gr. ‘stea’ (p. Aster)
ASZTRID f., din suedeză Astrid (p. Astrid)
ATÁD m., din magh. v. Atád, din magh. v. ata ‘tată’ + -d (suf. dim.) (p. Atad)
ATALA f., din ebr. Atalia ‘Dumnezeul este înălțător’. E: Athaliah (p. Atala)
ATALANTA f., din gr. v. ‘echivalent’ (p. Atalanta)
ATÁLIA f., din ebr. Atalia. E: Athaliah (p. Atalia)
ATANÁZ m., rom. Atanasie (DOR 17, MEO 50) (p. Atanaz)
ATANÁZIA f., rom. Atanasia (DOR 17, MEO 50). E: Athanasia (p. Atanazia)
ATTILA m., din germ. Etzel ‘tătuc’ (p. Attila)
ATLASZ m., din gr. v. ‘răbdător, cel care suferă’ (p. Atlas)
ATOS m., din magh. v. diminutiv Ata ‘tată’ + -s suf. (p. Atoș)
AUGUSZTA f., rom. Augusta (MEO 52). E: Augusta (p. Augusta)
AUGUSZTINA f., rom. Augustina (MEO 51). E: Augusteena/Augustina (p. Augustina)
AUGUSZTUSZ m., rom. August (MEO 52). E: August (p. Augustus)
AURA f., rom. Aura (DOR 183, MEO 53-54). E: Aurea (p. Aura)
AURÉL m., rom. Aurel (DOR 183, MEO 52-54). E: Aurelian (p. Aurel)
AURÉLIA m., rom. Aurelia (MEO 52, 120). E: Aurelia (p. Aurelia)
AURÉLIÁN m., rom. Aurelian (MEO 52). E: Aurelian (p. Aurelian)
AURÓRA f., rom. Aurora (MEO 54, 121). E: Aurora (p. Aurora)
AVARKA f., ?magh. ‘frunze căzute’ + -ka (suf. dim.) (p. Avarca)
AVENÁR m., ?ebr. ‘tată + făclie’. E: Avenel (p. Avenar)
AXEL m., din forma diminutivă danez-suedez al numelui Absolon. E: Axel (p. Axel)
AZUCSÉNA f., din opera Trubadurul de G. Verdi (p. Azucena)
AZÁLEA f., din magh. azálea ‘azalee’. E: Azalea (p. Azalea)

B
BABETT f., din franc. Babette (formă diminutivă ale mai multor nume: Barbara, Elisabeth etc.). E: Babette) (p. Babett)
BÁCS m., din magh. v., din tr. v. baya ‘rang’ + -cs (suf. dim. magh. v.) (p. Baci)
BAGAMÉR m., din sl. Bogomir, din sl. bog + mir ‘Dumnezeu + pace’ (p. Bagamer)
BAJÁN m., din magh. v. Boion, din tr. v. bayan ‘guvernator’ (p. Baian)
BAJNOK m., din magh. bajnok ‘campion’ (p. Bainoc)
BAKSA m., din magh. v. Boksa, din sl. Bog ‘Dumnezeu + -sa (suf. dim. magh. v. (p. Bacșa)
BALABÁN m., rom. Balaban (DOR 188) (p. Balaban)
BALAMBÉR m., din germ. Baldemar, din germ. v. bald + mâr ‘curajos + faimos’ (p. Bamaber)
BALÁR m., din magh. v., din tr. v. bala ‘copil’ + -r (suf. dim.) (p. Balar)
BALÁZS m., rom. Vlasie (DOR 172). E: Blase (p. Balaj)
BALBINA f., ?din lat. Balba/balbina ‘bâlbâit’ (p. Balbina)
BALDÓ m., din germ. Baldo, din germ. v. bald- ‘curajos’ (p. Baldo)
BALDVIN m., rom. Baldovin (DOR 188). E: Baldwin (p. Baldvin)
BÁLINT m., rom. Valent, Valentin (DOR 166 MEO 279). E: Valentine (p. Balint)
BALLÓ m., din magh. v. Ballabás, din magh., Barnabás (p. Ballo)
BALTAZÁR m., rom. Baltazar, Baltasar (DOR 20, MEO 56, 57). E: Balthazar (p. Baltazar)
BÁN m., din magh. bán ‘guvernator’, rom. Ban (DOR 189) (p. Ban)
BANDÓ m., din magh. András (forma hipoc.) (p. Bando)
BÁNK m., din magh. bán + –k (suf. dim.) (p. Banc)
BÁNOS m., din magh. Bán + –s (suf. dim.) (p. Banoş)
BARABÁS m., rom. Barabas (DOR 20). E: Barabbas (p. Barabaş)
BARACS m., din. magh. v. Baracs, din magh. Barabás (form. dim.) (p. Baraci)
BARAKONY m., din magh. v. Borokun, ?din sl. Branko + (magh. v.) + –n (suf. dim.), din sl. bran ‘război’ (p. Baraconi)
BARBARA f., rom. Varvara, Barbara (DOR 168, MEO 57,58) E: Barbara (p. Barbara)
BARDÓ m., din germ., Bardo, din germ. Bardolf ‘secure de luptă’. E: Bardo (p. Bardo)
BARLÁM m., din gr. (dintr–un roman din evul mediu). E: Barlow (p. Barlam)
BARNA m., din forma dim. al numelui magh. Barnabás (p. Barna)
BARNABÁS m., din arameus–ebraic bar ‘fiu’ + naba ‘proroc’, prin lat. Barnabas. A nu se confunda cu magh. Barabás (p. Barnabaş)
BARÓT m., din germ. v. Barold, din germ. v. bero + wald ‘urs+ codru’ (p. Barot)
BARS m., din magh. Bors ‘piper’ (p. Barş)
BÁRSONYKA f., din magh. bársony’catifea’ + –ka (suf. dim.) (p. Barşonica)
BARTAL m., din magh. v. Bartalom. E: Bartholomew (p. Bartal)
BARTÓ m., din magh. v. Bartalom. E: Bartholomew (p. Barto)
BARTOS m., rom. Bartoş (DOR 22, MEO 61). E: Bartholomew (p. Bartoş)
BATÓ m., din magh. Bata ?din magh. báty ‘frate’ (p. Bato)
BÁTONY m., ?din sl. V. Batin, din sl. v. Bata + sl. v. –in (suf. dim.) din Bratislav, din sl. brat’frate’+ slava ‘slavă’ (p. Batoni)
BÁTOR m., rom. Bator (DOR 193) (p. Bator)
BAUCISZ f., din lat. Baucis, din gr. v. ‘participantă la sărbători bachice’ (p. Bauţis)
BAZIL m., rom. Vasilie (DOR 168) Bazil (MEO 18, 282) E: Basil (p. Bazil)
BAZSÓ m., din magh. Bazil, din magh. v. Basileus (formă dim.) + –ó (suf. dim.) (p. Bajo)
BEA f., din forma prescurtată al numelui Beáta, Beatrix. E: Bea (p. Bea)
BEÁTA f., din forma feminină al numelui lat. Beatus ‘fericit’ (p. Beata)
BEATRIX f., rom. Beatrice (MEO 63) E: Beatrix (p. Beatrix)
BECSE m., din magh. v. Becse, din tr. v. bäšä ‘şoim’ (p. Bece)
BEDŐ m., din magh. Benedek (formă dim.) (p. Bedö)
BEGÓNIA f., din magh. begónia ‘begonie’(p. Begonia)
BEKE m., din magh. Be- (începutul mai multor nume) + -ke (suf. dim.) (p. Beche)
BÉKE f., din magh. béke ‘pace’ (Beche)
BEKÉNY m., ?din magh. v. Beken  ̴ Böken?, din tr. v. bükein ‘incapabil de procreere’ (p. Becheni)
BEKŐ m., din magh. Be – (începutul mai multor prenume magh.) + -kő (suf. dim.) (p. Bechö)
BÉLA m., ?din magh. bél ‘intestin’ + – a (suf. dim.) sau ? tr. v. –bil ‘nobil’, sau din ebr. Bela (p. Bela)
BELIÁN m., din sl. Belan, din sl. belo ‘alb’ (p. Belian)
BELINDA f., din germ. Betlindis. E: Belinda (p. Belinda)
BELIZÁR m., rom. Belisar, Belizarie (DOR 199, MEO 64) (p. Belizar)
BELLA f., din it.-sp. Bella ‘frumos’ E: Bella (p. Bella)
BENÁTA f., din. it. Benata, din it. Benedicta. E: Benedicta (p. Benata)
BENCE m., din magh. v. Bencenc, din magh. v. Vincenc, din magh. Vince. Etimologia din DOR (p. 23) nu corespunde realităţii antroponimice, relaţia Benedict/Benedictus = Bence nu stă în picioare. (p. Benţe)
BENDE m., din magh. Benedek (formă dim.) (p. Bende)
BENDEGÚZ m., ? (p. Bendeguz)
BENE m., din magh. Benedek (p. Bene)
BENEDEK m., rom. Benedict (DOR 22–23, MEO 64) E: Benedict (p. Benedec)
BENEDETTA f., din it. Benedicta. E: Benedicta (p. Benedetta)
BENEDIKTA f., rom. Benedicta (MEO 64). E: Benedicta (p. Benedicta)
BENIGNA f., din lat. Benigna ‘bună, blândă’ (p. Benigna)
BÉNI m., din magh. Benjámin (p. Beni)
BENIGNUSZ m., din lat. benignus ‘bun, protector, binefăcător’ (p. Benignus)
BENJÁMIN m., rom. Beniamin (DOR 171, MEO 64). E: Benjamin (p. Beniamin)
BENJAMINA f., rom. Veniemina (Beniamin) (DOR 171, MEO 65) (p. Beniamina)
BENKE m., din diminutivul comun al prenumelor magh. Benedek şi Benjámin: Ben- + -ke (suf. dim.) (p. Benche)
BENKŐ m., din magh. Ben- (bază comună a mai multor nume) + -kő (suf. dim.) (p. Bencö)
BENNÓ m., din germ. Benno, din germ. Benedictsau Beniamin (p. Benno)
BENŐ m., din magh. Ben- (bază comună al mai multor nume) + -ő (suf. dim.) (p. Benö)
BERCEL m., din tr. v. brsūlū (nume gentilic) (p. Berţel)
BERE m., din magh. Ber- (bază comună al mai multor nume) + -e (suf. dim.) (p. Bere)
BERENGÁR m., din germ. Berengar ‘urs + suliţă’. E: Berenger (p. Berengar)
BERENIKÉ f., din nume macedonian Bereniké, din gr. ‘aducător de victorie’. E: Berenice (p. Bereniche)
BERÉNY m., din magh. v. Berin?, din tr. v. berendi (nume gentilic) (p. Bereni)
BERIL f., din eng. Beryl ‘piatră semipreţioasă’ E: Beryl (p. Beril)
BERISZLÓ m., din sl. Pribyslav, din sl. priba + slava ‘trecut+ slavă’ (p. Berislo)
BERNADETT f., din fr. Bernadette, din germ. Berinhard, din germ. Bern+ hard ‘urs + puternic’. E: Bernadette (p. Bernadett)
BERNÁT m., rom Bernard (DOR 23, MEO 65). E: Bernard (p. Bernat)
BERTA f., rom. Berta (MEO 66). E: Bertha (p. Berta)
BERTALAN m., rom. Bartolomeu (DOR 21, MEO 60,61) Vartolomei (DOR 168). E: Bartholomew (p. Bertalan)
BERTILLA f., germ. Berthilde din germ. v. beracht + hiltja ‘strălucitor + luptă’ (p. Bertilla)
BERTINA f., rom. Bertina (MEO 66) E: Albertine (p. Bertina)
BERTOLD m., rom. Bertold (MEO 66) E: Berthold (p. Bertold)
BERTOLDA f., din germ. Bertolda din germ. Berthold E: Berthold (p. Bertolda)
BERTRAM m., din germ. Bertram. E: Bertram (p. Bertram)
BESE m., ?din magh. v. Be- (baza comună al mai multor prenume) + -se (suf. dim.) sau ? magh. v. Bese ?din tr. v. bäsä ‘uliu păsărar’ (p. Beşe)
BETTA f., forma diminutivă al prenumelor Babett, Berta, Erzsébet, existente in mai multe limbi. E: Betta (p. Betta)
BETTI f., din eng. Betty (p. Betti)
BETTINA f., (formă diminutivă al numelui Betta). E: Bettina (p. Bettina)
BIANKA f., rom. Bianca (MEO 14, 66). E: Bianca (p. Bianca)
BIBIÁNA f., rom. Viviana (MEO 289) E: Bibiana (p. Bibiana)
BÍBOR f., din magh. bíbor ‘purpur’ (p. Bibor)
BÍBORKA f., din magh. Bíbor +- ka (suf. dim.) (p. Biborca)
BLANDINA f., din forma feminizată al numelui lat. Blandinus, din lat. blandus ‘prietenos, drăguţ’ (p. Blandina)
BLANKA f., rom. Bianca (MEO 14, 66) E: Bianca (p. Blanca)
BOÁZ m., din ebr. Boaz ‘puternic’. E: Boaz (p. Boaz)
BOCSÁRD m., din germ. Borchard, orig. germ. Burkhard, din germ. burg+ hard ‘apărător, puternic’ (p. Bociard)
BOD m., rom. Bod (DOR 206) (p. Bod)
BODÓ m., din magh. Bodomér (formă dim.) (p. Bodo)
BÓDOG m., din magh. v. bódog ‘fericit’ (p. Bodog)
BODOMÉR m., din sl. v. Bohumír, din sl. v. Bohu + mír ‘Dumnezeu + pace’ (p. Bodomer)
BODONY m., din magh. (bază comună) Bod -+ -n (suf. dim.) (p. Bodoni)
BODOR m., rom. Bodor (DOR 207) (p. Bodor)
BOGÁRKA f., din magh. bogár ‘gâză’ + -ka (suf. dim.) (p. Bogarca)
BOGÁT m., din sl. Bogat din sl. bogat ‘bogat’ (p. bogat)
BOGÁTA f., din magh. Bogát (formă feminizată) (p. Bogata)
BOGDÁN m., rom. Bogdan (DOR 24, MEO 66–67) (p. Bogdan)
BOGLÁR f., din magh. boglár ‘bijuterie’ (p. Boglar)
BOGLÁRKA f., din magh. boglárka, orig. magh. boglár ‘bijuterie’ + -ka (suf. dim.) sau din magh. boglárka ‘nume de plantă’ (p. Boglarca)
BOJÁNA f., din sl. Bojana din sl. boj ‘război’ (p. Boiana)
BOLDA f., din magh. boldog ‘fericit’ (p. Bolda)
BOLDIZSÁR m., rom. Baltasar (DOR 20), Baltazar MEO 56–57) E: Balthasar (p. Boldijar)
BOLIVÁR m., din nume de familie al lui Simon Bolivar – 1783- 1830) ‘?’ (p. Bolivar)
BONAVENTÚRA m., f., rom. Ventura (DOR 171). E: Bonaventure (p. Bonaventura)
BONIFÁC m., rom. Bonifaţie, Bonifaciu (DOR 25, MEO 67) E: Boniface (p. Bonifaţ)
BÓNIS m., din magh. (bază comună ale mai multor prenume) Bon- +-s (suf. dim.) (p. Boniş)
BONITA f., din sp. Bonita, din sp. Bonita ‘bun’ (p. Bonita)
BORA f., din magh. Borbála (formă dim.) (p. Bora)
BORBÁLA f., rom. Barbara (MEO 57–58). E: Barbara (p. Borbala)
BORBÁS m., din magh. Barabás (formă dim.) (p. Borbaş)
BORI f., din magh. Borbála (formă dim.) (p. Bori)
BORISKA f., din magh. Borbála (formă dim.) (p. Borişca)
BORISZ m., rom. Boris (DOR 210, MEO 68) (p. Boris)
BORKA f., din magh. Borbála (formă dim.) (p. Borca)
BORÓKA f., ?din magh. Borbála (formă dim.) sau ?din magh. boróka ‘ienupăr’ (p. Boroca)
BOROSTYÁN f., din magh. borostyán ‘chilimbăr’ (p. Boroştian)
BORS m., din magh. v. Bors, din magh. bors ‘piper’. Numele rom. Borş nu se poate identifica decât artificial cu magh. Bors.(p. Borş)
BORSA m., din magh. v. Bors (formă dim.) (p. Borşa)
BORSIKA f., din magh. Borbála (formă dim.) (p. Borşica)
BOTÁR m., ?din magh. v. Botár, ?din magh. bot ‘băţ’ + -r (suf. dim.) (p. Botar)
BOTOND m., din magh. v. bot ‘băţ’ (p. Botond)
BOTTYÁN m., din magh. v. Bothan, din magh. v. bot ‘băţ’ + magh. -n (suf. dim.) (p. Bottian)
BOZSIDÁR m., din sl. Bozidar, din sl. Bog + dar ‘Dumnezeu + dar’(p. Bojidar)
BOZSÓKA f., ?din magh. Bozsidár (formă dim.) (p. Bojoca)
BÖKÉNY m., din magh. v. Büken, din tr. v. bük- ‘deal’ (p. Böcheni)
BÖNGÉR m., ? (nume cuman) (p. Böngher)
BRIGITTA f., rom. Brigita (MEO 68). E: Brigitta (p. Brighitta)
BRÚNÓ m., din germ. v. Bruno ‘brunet, urs brun’. E: Bruno (p. Bruno)
BRÚTUSZ m., din lat. brutus ‘greoi, brut etc.’. E: Brutus (p. Brutus)
BUDA m., din sl. Budimir, din sl. bud + mir ‘să fie pace’ (p. Buda)
BULCSÚ m., din magh. v. Bulsu ?din magh. búcsú ‘a lua rămas bun’ (p. Bulciu)
BÚZÁD m., din magh. v. Buzad, din magh. búza ‘grâu’ (p. Buzad)

C
CAMILLO m., rom. Camil (MEO 73, 74) E: Camillo (p. Camillo)
CECIL f., formă dim. al prenumelui magh. Cecília. E: Cecil (p. Ţeţil)
CECÍLIA f., rom. Cecilia (MEO 80). E: Cecilia (p. Cecilia)
CECILIAN m., din. lat. Caecilianus (prescurtare), Caecilius, din lat. caecus ‘orb’ E: Cecilian (p. Ţeţilian)
CELERINA f.,?din lat. celer ‘rapid’ (p. Ţelerina)
CELESZTA f., din magh. Celesztina. E: Celeste (p. Ţelesta)
CELESZTIN m., rom. Celestin (MEO 80) E: Celestine (p. Ţelestin)
CELESZTINA f., rom. Celestina (MEO 80). E: Celestine (p. Ţelestina)
CÉLIA f., din diminutivul numelor Cecília, Marcella etc. E: Celia (p. Ţelia)
CELINA f., diminutiv provenit din mai multe nume: Marcella, magh. Szelina, fr. Céline. E: Celina (p. Ţelina)
CÉZÁR m., rom. Cezar (MEO 81). E: Caesar (p. Ţezar)
CEZARINA f., rom. Cesarina (MEO 82) (p. Ţezarina)
CICELLE f., din magh. Cecília (p. Ţiţelle)
CICERÓ m., din lat. Cicero (din nume de fam. a lui Marcus Tullius Cicero), ?din lat. cicer ‘mazăre’. E: Cicero (p. Ţiţero)
CIKLÁMEN f., din magh. ciklámen ‘ciclamen’(p. Ţiclamen)
CINNIA f., din magh. cinnia ‘zinnia’ (p. Ţinnia)
CINTIA f., din lat. Cynthia, din gr. supranumele zeiţei Artemis. E: Cynthia (p. Ţintia)
CIPRIÁN m., rom. Ciprian (MEO 84), Chiprian (DOR 30). E: Cyprian (p. Ţiprian)
CIPRIÁNA f., rom. Cipriana (MEO 84) (p. Ţipriana)
CIRILL m., rom. Chiril (DOR 31, MEO 83). E: Cyril (p. Ţirill)
CIRILLA f., din magh. Cirill (p. Ţirilla)
CIRJÉK m., rom. Chiriac (MEO 82). E: Cyriack (p. Ţiriec)
CÍRUS m., rom. Chir (DOR 30). E: Cyrus (p. Ţirus)
CSABA m., din magh., din ?tr. v. caba ‘dar, donaţie’ sau în altă interpretare ‘păstor, nomad’ (p. Ciaba)

CS
CSÁK m., ?din sl. Caka, ?din sl. Staka, ?din sl. Stanislav, din sl. stan+slava ‘a sta (în sus), a se ridica + glorie’ (p. Ciac)
CSANÁD m., din numele magh. v. Csana+-d (suf. dim.) sau din tr. v. cung~ sung p’mutilat, fără o ureche, se explică şi din numele magh. v. Csunad însemnind: urât (p. Ceanad)
CSÁT m., din magh. v. Csat, din tr. v. cati ‘leagă’ (p. Ceat)
CSATÁD m., din magh. v. csat (vezi: Csát) + - (suf. dim.) (p. Ceatad)
CSATÁR m., din magh. v. Csat (vezi: Csát) + magh. v. -r (suf. dim.) sau ?din sl. Stitar, din sl. stitar ‘confecţioner de scuturi’ (p. Ceatar)
CSATÓ m., din magh. Csat (vezi: Csat) + -ó (suf. dim.) (p. Ceato)
CSEGŐ m., ?din magh. v. Cseg, din magh. cseg ‘cui’ (p. Cegö)
CSEKE m., din magh. Csek ~ Csök, din tr. v. cök ‘mascul, penis’ sau tr. v. ‘cel care trage’, ‘cel care duce’ (p. Ceche)
CSEPEL m., din magh. v. Csepel, din magh. v. cseple ‘tufăriş’ (p. Cepel)
CSENDIKE f., din magh. csend ‘linişte’ + -ke (suf. dim.) (p. Cendiche)
CSENGE f., din magh. v. Csenge, din magh. csengő ‘sonerie’ (p. Cenghe)
CSENGER m., din magh. v. Csenger, din magh. csengő ‘sonerie’ + -r (suf. dim.) (p. Csengher)
CSÉPÁN m., din sl. Stipan = Ştefan. E: Stephen (p. Cepan)
CSEPERKE f., din magh. csiperke ‘ciupercă’ (p. Ceperche)
CSERJÉN m., ?din sl. Ceren, din sl. cern ‘negru’ (p. Cerien)
CSERNE f., din magh. Cserne din sl. cern ‘negru’ (p. Cerne)
CSILLA f., din magh. csillag ‘stea’ (Cilla)
CSILLAG f., din magh. csillag ‘steauă’ (p. Cillag)
CSINSZKA f., din magh. csacsinszka ‘măgăruş’ (p. Cinsca)
CSOBÁD m., din magh. v. Csobád ?din magh. Csaba + -d (suf. dim.) (p. Ciobad)
CSOBÁN m., din?tr. v. coban din tr. v. coban ‘păstor’ (p. Cioban)
CSOMBOR m., magh. csombor ‘cimbru’ (p. Ciombor)
CSONGOR m., din magh. v. Songor, ?din tr. v Sonkur, din tr. v. sonkur ‘soim’ (p. Ciongor)
CSÖRSZ m., din sl. ‘drac’ (Ciörs)

D
DAGOBERT m., din germ. ‘strălucitor ca soarele’. E: Dagobert (p. Dagobert)
DAGOMÉR m., din germ. Dagomar ‘vestit ca soarele strălucitor’. E: Dagmar (p. Dagomer)
DÁLIA f., din magh. dália ‘dalia’ (p. Dalia)
DALIBOR m., din sl. Dalibor ~ Dalebor, din sl. dale + bor ‘departe + război’ (p. Dalibor)
DALIDA f., din it. Dalida, din ?fr. Dalidon, din fr. d’Adelaide. E: Adelaide (p. Dalida)
DALMA f., ?din magh. (nume articială poetică) (p. Dalma)
DAMÁZ m., gr. Damasos. E: Damon (p. Damaz)
DAMJÁN m., rom. Damian (DOR 39, MEO 100) E: Damian (p. Damian)
DAMOS m., din magh. Dam- (Damján) + -s (suf. dim.) (p. Damoş)
DÁNIEL m., rom. Dan~Daniel (DOR 39), Daniel (MEO 102). E: Daniel (p. Daniel)
DANIELLA f., din magh. Dániel (formă feminină latino-italiană), rom. Daniela (MEO 102, 118). E: Daniella (p. Daniela)
DANILÓ m., din sl. Danilo. E: Daniel (p. Danilo)
DÁNOS m., din magh. Dán (Dániel) + -s (suf. dim.) (p. Danoş)
DÁRIA f., rom. Daria (MEO 103). E: Daria (p. Daria)
DARINKA f., din sl. Darinka din sl. Daria + sl. –nka (suf. dim.) E: Daria (p. Darinca)
DÁRIUS m., rom. Daria, Darie (DOR 40, MEO 103). E: Darius (p. Dariuş)
DÁVID m., rom. David (DOR 40, MEO 103). E: David (p. David)
DEA f., din lat. ‘zeiţă’ (p. Dea)
DEBÓRA f., din ebr. ‘albină’. E: Deborah (p. Debora)
DEJTE m., din magh. v. Dejte, din sl. Dij~ Dej, din gr. v.’preot, păstor’ (p. Deite)
DELI m., din magh. deli ‘respectabil’(p. Deli)
DÉLIA f., rom. Delia (MEO 105) E: Delia (p. Delia)
DÉLIBÁB f., din magh. délibáb ‘miraj’ (p. Delibab)
DELILA f., din ebr. Delilah ‘fin, sensibil, bântuit de dor’ E: Delia (p. Delila)
DELINKE f., din magh. Deli+ -inke (suf. dim.) (p. Delinche)
DEMÉNY m., din magh. Demjén, rom. Damian (DOR 39 MEO 100) (p. Demeni)
DEMETER m., rom. Dumitru, Demetru, Demetriu (MEO 115). (p. Demeter)
DEMETRIA f., forma feminină al numelui Demetrius, rom. Demetra (MEO 115) E: Demetria, (p. Demetria)
DEMJÉN m., din magh. Damján, rom. Damian (DOR 39, MEO 100) (p. Demien
DÉNES m., rom. Dionis, Dionisie (DOR 44, MEO 108–109) E: Denis (p. Deneş)
DEODÁT m., din lat. a deo datus ‘dat de Dumnezeu’. E: Deodatus (p. Deodat)
DERS m., ?din sl. Drzmir sau Drzslav, din sl. draz- + mir sau slava ‘foarte iubit + pace sau glorie’ (p. Derş)
DETRE m., din germ. Dietrich. E: Derek~ Derrick (p. Detre)
DÉVALD m., din germ. Diebald ~ Delbald, din germ. v. Dietbald, dingerm. v. diot + balt ‘popor + curajos’ (p. Devald)
DESDEMÓNA f., din Desdemona din opera Otelo de Verdi. E: Desdemona (p. Dezdemona)
DÉZI f., din eng. Daisy (p. Dezi)
DEZIDERÁTA f., din lat. Desiderata ‘dorinţă’ (p. Deziderata)
DEZSÉR m., din magh. Dezső (p. Dejer)
DEZSŐ m., rom. Dezideriu~ Disiderie (DOR 44, MEO 105) E: Desideratus (p. Dejö)
DIÁNA f., rom. Diana (MEO 106) E: Diana (p. Diana)
DINA f., rom. Dina (MEO 89) E: Dinah (p. Dina)
DIOMÉD m., rom. Diomid (DOR 44, MEO 107) (p. Diomed)
DIONÍZIA f., rom. Dionisia (MEO 109) E: Dionysia (p. Dionizia)
DITTA f., din magh. Edit (formă dim.) (p. Ditta)
DITTE f., din magh. Edit (formă dim.) (p. Ditte)
DITMÁR m., din germ. v. diot+ mâr ‘popor+ vestit’ (p. Ditmar)
DÓKUS m., din magh. Domokos (formă magh. veche) (p. Docuş)
DOLLI f., din eng. Dolly, din eng. Dorothea, Dorothy (p. Dolli)
DOLÓRESZ f., rom. Dolores (MEO 90,210, 228)E: Dolores (p. Dolores)
DOLORÓZA f., din lat. Dolorosa ‘tristă’(p. Dolorosa)
DOMÁN m., din magh. Domonkos (formă magh. veche) (p. Doman)
DOMICIÁN m., din lat. Domitianus ‘bărbat din neamul Domitius’. E: Domitian (p. Domiţian)
DOMINIK m., rom. Dominic (DOR 45, MEO 110- 111) E: Dominic (p. Dominic)
DOMINIKA f., rom. Dominica (MEO 110). E: Dominica (p. Dominica)
DOMITILLA f., din it. Domitilla, din lat. Domitia, din lat. Domitia ‘invinsă’ (p. Domitilla)
DOMOKOS m., rom. Dominic (DOR 45, MEO 110–111). E: Dominic (p. Domocoş)
DOMONKOS m., rom. Dominic (DOR 45, MEO 110–111). E: Dominic (p. Domoncoş)
DOMOS m., din magh. Domokos~ Domonkos (formă veche magh.) (p. Domoş)
DONALD m., din scoţian-celtic ‘lume+ măreţ’. E: Donald (p. Donald)
DONÁT m., din lat. Donatus ‘darul lui (Dumnezeu)’. E: Donat (p. Donat)
DONÁTA f., din mag. Donát (varianta feminină). E: Donata (p. Donata)
DONATELLA f., din it. Donatella, din it. Donata. E: Donata (p. Donatella)
DÓRA f., din magh. Dorottya (formă veche), rom. Dora (MEO 112, 277) (p. Dora)
DORIÁN m., din eng. Dorian ‘bărbat dorian’. E: Dorian (p. Dorian)
DORINA f., rom. Dorina (MEO 277). E: Doreen (p. Dorina)
DORISZ f., din eng. Doris, orig. Dorothea, Dorothy sau din gr. mitol. Doris ‘suliţă’. E: Doris (p. Doris)
DORKA f., din magh. Dorottya (formă dim.) (p. Dorca)
DORMÁN m., din magh. v. Dorman, din tr. v. Durman ?din tr. v. dur- ‘a opri’ + -mn (suf. tr. v.) (p. Dorman)
DOROTEA f., rom. Doroteea (MEO 111) E: Dorothy (p. Dorotea)
DOROTTYA f., rom. Doroteea (MEO 111-112). E: Dorothy (p. Dorotia)
DÖME m., din magh. Dömötör (formă magh. v.) (p. Dömötör)
DÖMÖS m., din magh. Dömötör (formă magh. v.) (p. Dömöş)
DÖMÖTÖR m., din magh. Demeter (formă dialectală), rom. Dumitru (MEO 114) (p. Dömötör)
DÖNIZ f., din fr. Denise, rom. Denisa (MEO 109). E: Denise (p. Döniz)
DUKÁSZ m., ?din gr.’conducător’. E: Duke (p. Ducas)
DULCINEA f., din sp. (din romanul Don Quijote de Cervantes Saavedra) din sp. dulcia ‘dulce’. E: Dulcinea (p. Dulcinea)
DUSÁN m., din sl. Dusan orig. sl. v. dus ~duch ‘duh’ (p. Duşan)
DUSÁNKA f., din magh. Dusán + -ka (suf. dim.) (p. Duşanca)
DZSAMILA f., din arabă ‘foarte frumoasă’ (Djamila)
DZSENIFER f., din eng. Jennifer (p. Jenifer)

E, É
ÉDA f., rom. Eda (MEO 117) (p. Eda)
EDDA f., rom. Eda~Ed(d)a (MEO 117) (p. Edda)
EDE m., din germ. Ede, din germ. Eduard. E: Edward (p. Ede)
EDENTINA f., ?din lat. edentate ‘cel care n-are dinţi’ (p. Edentina)
EDGÁR m., rom. Edgar (p. Edgar)
EDINA f., din germ. Eda. E: Edith (p. Edina)
EDIT f., rom. Edit (MEO 117, 118). E: Edith (p. Edit)
EDMOND m., rom. Edmond (MEO 118). E: Edmund (p. Edmond)
EDNA f., din eng. Edna (nume de etimologie necunoscută din VechiulTestament) (Edna)
EDUA f., din magh. v. Ed~Edu, din tr. v. adgü ‘bun’ (p. Edua)
EDÖMÉR m., din ?tr. v. (p. Edömer)
EDVÁRD m., rom. Eduard (MEO 118). E: Edward (p. Edvard)
EDVARDA f., rom. Eduarda (MEO 118) (p. Edvarda)
EDVIN m., rom. Edvin (MEO 117). E: Edvin (p. Edvin)
EDVINA f., din magh. Edvin (formă fem.). E: Edwina (p. Edvina)
EFRAIM m., rom. Efrem (DOR 49). E: Ephraim (p. Efraim)
EGBERT m., din germ. Egbert ‘sabie’ + ‘vestit, strălucitor’. E: Egbert (p. Egbert)
EGBERTA f., din magh. Egbert (formă fem.). E: Egberta (p. Egberta)
EGMONT m., din germ. Egmont, Agimunt ‘armă+ apărător’. E: Egmont (p. Egmont)
EGON m., din germ. Egon, din germ. v. Eckehard, din germ. v. ecko+ hard ‘silit cu arme + faimos’ (p. Egon)
EGYED m., din lat. Egidius, rom. Adjud (DOR 3). E: Aegidius (p. Egied)
EIJA f., din finl. Reije, din finl. Rea, din lat. Rea ‘păcătos’ (p. Eia)
ELEK m., din magh. Alex (formă magh. v.) (p. Elec)
ELEKTRA f., din gr. v. ‘aur, argint, metal preţios, mai târziu chilimbar’. E: Electra (p. Electra)
ELEMÉR m., ?din germ. Elmar, din germ. v. Adelmar, din germ. v. adal+ mâr ‘nobil+ vestit’ sau ?din sl. Velimir, din sl. vel- + mir ‘mare + pace’ (p. Elemer)
ELENA f., rom. Elena (DOR 50, MEO 120). E: Elena (p. Elena)
ELEONÓRA f., rom. Eleonora (MEO 118, 120). E: Eleonora (p. Eleonora)
ÉLETKE f., din magh. élet ‘viaţă’ + -ke (suf. dim.) (p. Eletche)
ELFRIDA f., din germ. Elfride ‘femeie care se apără cu ajutorul cobolzilor (fiinţe supranaturale mici)’. E: Elfrida (p. Elfrida)
ELGA f., din magh. Helga (p. Elga)
ELIÁNA f., rom. Eliana (MEO 171) (p. Eliana)
ÉLIÁS m., rom. Elieş, Elias (DOR 79, MEO 171). E: Elijah~Elias (p. Eliaş)
ELÍGIUSZ m., din lat. Aeligius, din lat. Eligo ‘cel ales’ (p. Elighius)
ELINA f., rom. Elena (DOR 50, MEO 120) (p. Elina)
ELIZ f., rom. Eliza (DOR 51, MEO 122). E: Eliza (p. Eliz)
ELIZA f., rom. Eliza (DOR 51, MEO 122. E: Eliza (p. Eliza)
ELIZEUS m., din ebr. ‘Domnul este eliberarea noastră’ (p. Elizeuş)
ELKE f., din germ. v. Aleke, din germ. v. Adelheid. E: Adelaide (p. Elche)
ELLA f., rom. Ela (MEO 118). E: Ella (p. Ella)
ELLÁK m., din germ. Eileck, din germ. v. Eicke~Eilke, orig. germ. Eicke ‘stejar’ (p. Ellac)
ELLINA f., rom. Elina (MEO 120). E: Helena (p. Ellina)
ELMA f., din germ. Alma, din lat. Alma sau din nume care încep cu Amal (ex. Amalberga). E: Elma (p. Elma)
ELMÁR m., din germ. Elmer, din germ. Adelmar. E: Elmer (p. Elmar)
ELMIRA f., din arabă–spaniolă ‘măreţ, majestuos, prinţesă’. E: Elmira (p. Elmira)
ELMÓ m., din germ. Elmo, orig. germ. v. elm ‘copac’ (p. Elmo)
ELŐD m., din magh. elő ‘primul născut’ + -d (suf. magh. v.) (p. Elöd)
ELVIRA f., rom. (MEO 122). E: Elvira (p. Elvira)
ELZA f., rom. Elisa (MEO 122). E: Elsa (p. Elza)
EMÁNUEL m., rom. Emanuel (DOR 51, MEO 123) E: Emanuel (p. Emanuel)
EMÁNUÉLA f., rom. Emanuela (MEO 123). E: Emmanuela (p. Emanuela)
EMERENCIA f., din lat. emerentia ‘bogat în merite’ (p. Emerenţia)
EMERITA f., din lat. emerita ‘meritoasă’ (p. Emerita)
EMESE f., din magh. v. Emese, din magh. v. emesü ‘mamă, femelă’ (p. Emeşe)
EMIL m., rom Emil (MEO 124). E: Emil (p. Emil)
EMÍLIA f., rom. Emilia (MEO 124). E: Emily (p. Emilia)
EMILIÁN m., rom. Emilian (DOR 51, MEO 124). E: Aemilianus (p. Emilian)
EMILIÁNA f., rom. Emiliana (MEO 124). E: Aemiliana (p. Emiliana)
EMMA f., rom. Ema (Emma) (MEO 123). E: Emma (p. Ema)
EMMI f., din magh. Emma (formă dim.) (p. Emi)
EMŐD m., din magh. v. emő ‘sugar’ + -d (suf. dim. magh. v.) (p. Emöd)
EMŐKE f., din magh. v. emő ‘sugar’+ -ke (suf. dim.) (p. Emöche)
ENCIÁNA f., din magh. encián ‘enţian’ (p. Enţiana)
ENDRE m., din germ. Endres, Endris, Enders Enderle, din germ. Andreas, orig. lat. Endreas. E: Andrew (p. Endre)
ÉNEÁS m., din lat. Aeneas, din grec. Aineias. E: Aeneas (p. Eneas)
ENÉH f., din magh. v. Eneu, din ?magh. v. eneu ‘mâncăcios’ (p. Eneh)
ENESE f., din magh. v. Eneu ‘cea care mănâncă bine’ + -se (suf. dim.) (p. Eneşe)
ENGELBERT m., din germ. v. Angel + beracht ‘Angel (germ. v. nume de neam) + strălucitor’ (p. Engelbert)
ENGELHARD m., din germ. Engelhard, din germ. v. Angel (germ. v. nume de neam) + hard ‘Angel + curajos’ (p. Engelhard)
ENID f., din eng. Enid, enaid ‘viaţă, spirit’. E: Enid. (p. Enid)
ENIKŐ f., din magh. v. ünő ‘ciută, după alţii din magh. v. eneu ‘cel care mănâncă bine’ + -kő (suf. dim.) (p. Enicö)
ENNA f., din varianta feminină al numelui friz Ene. E: Ennea (p. Enna)
ÉNOK m., din ebr. Henoch, Enoch ‘hirotonisit’. E: Enoch (p. Enoc)
EPERKE f., din magh. eper ‘căpşun’ + -ke (suf. dim.) (p. Eperche)
ERAZMUS m., din grec Erasmos conform verbului erao ‘a iubi’. E: Erasmus (p. Erazmus)
ERHARD m., din germ. Erhard, din germ. v. era + hard ‘cinste + curajos’ (p. Erhard)
ERIK m., din germ. Erich ‘mult stimat, iubit, puternic’. E: Eric (p. Eric)
ERIKA f., forma feminină al numelui lat. Ericus, din germ. Erich. E: Erica (p. Erica)
ERINA f., din sl. Irina. E: Erinna (p. Erina)
ERMELINDA f., din germ. Ermlinde, din germ. Irmlinde, orig. germ. v. irmin+ linta ‘mare+ scut’ (p. Ermelinda)
ERNA f., din forma dim. al numelui germ. Ernesta. E: Erna (p. Erna)
ERNÁK m., din germ. Ernke~ Erne, orig. germ. Arnold. E: Arnold (p. Ernac)
ERNELLA f., din it. Ernella, orig. germ. Erna (p. Ernella)
ERNESZTA f., rom. Ernesta (MEO 126). E: Ernestine (p. Ernesta)
ERNESZTINA f., rom. Ernestina (MEO 126). E: Ernestine (p. Ernestina)
ERNŐ m., rom. Ernest (MEO 126). E: Ernest (p. Ernö)
ERNYE m., ?din magh. v. Irne, ?din lat. Ireneus, orig. gr. v. ‘paşnic, liniştit’ (p. Ernie)
ERŐS f., din magh. erős ‘puternic’ (p. Erös)
ERVIN m., din germ. Erwin, din germ. v. Herwin ‘prietenul armatei’ E: Erwin (p. Ervin)
ERVINA f., din magh. Ervin (formă feminină) (p. Ervina)
ERZSÉBET f., rom. Elisabeta (MEO 121– 122), Elisaveta (DOR 50–51) E: Elisabeth (p. Erjebet)
ESTILLA f., creat de poetul Vörösmarty Mihály, ?din Estella, formă mai veche al numelui Esztilla. E: Estella (p. Eştilla)
ESZMERÁLDA f., Esmeralda (MEO 126). E: Esmeralda (p. Esmeralda)
ESZTELLA f., din forma sp. al numelui Stella. E: Estella (p. Estella)
ESZTER f., rom. Estera (DOR 52). E: Esther (p. Ester)
ETA f., din magh. Etelka (formă dim.) (p. Eta)
ETE m., din magh. Etele (p. Ete)
ETEL f., din magh. Etelka (formă dim.) (p. Etel)
ETELE m., din germ. Etzel, din germ. v. Attila, orig. germ. v. atila ‘tată’ (p. Etele)
ETELKA f., din magh. Etele + -ka (suf. dim.) (p. Etelca)
ETRE m., din magh. v. Etre, ?din germ. Etter, orig. germ. v. eter ‘hotar’ (p. Etre)
EUDOXIA f., rom. Evdochia (DOR 53, MEO 131) (p. Eudoxia)
EUFÉMIA f., rom. Eufimia (DOR 52, MEO 127). E: Euphemia (p. Eufemia)
EUFROZINA f., rom. (DOR 52–53, MEO 127). E: Euphrosyne (p. Eufrozina)
EUGÉN m., rom. Evghenie (DOR 54) ~Eugen (MEO 128) E: Eugene (p. Eughen)
EUGÉNIA f., rom. Evghenia (DOR 54) ~ Eugenia (MEO 128). E: Eugenia (p. Eughenia)
EULÁLIA f., din forma latinizată al numelui gr. ‘cel care vorbeşte frumos’ E: Eulalia (p. Eulalia)
EURIDIKE f., din gr. v. ‘de bună credinţă’ (p. Euridiche)
EUSZTÁK m., rom. Eustatiu (MEO 129). E: Eustace (p. Eustac)
EUTIM m., din gr. v. Euthymios ‘binefăcător’ (p. Eutim)
EUTÍMIA f., din magh. Eutim (formă fem.) (p. Eutimia)
EUZÉBIA f., rom. Eusebia (MEO 129). E: Eusebia (p. Euzebia)
ÉVA f., rom. Eva (DOR 53, MEO 130). E: Eve (p. Eva)
ÉVALD m., din germ. Ewald, din germ. v. e- + wald‚’lege + conducator’ (p. Evald)
EVARISZT m., din gr. v. Evaristos ‘foarte puternic’ (p. Evarist)
EVART m., din germ. Eva + Arthur (p. Evart)
EVELIN f., rom. Evelina (MEO 130). E: Evelyn (p. Evelin)
EVELINA f., rom. Evelina (MEO 130). E: Evelina (p. Evelina9
EVETKE f., din magh. evet ‘veveriţă’ + -ke (suf. dim.) (p. Evetche)
EZÉKIEL m., rom. Ezechiil (DOR 55). E: Ezekiel (p. Ezechiel)
ÉZSAIÁS m., rom. Isaia (DOR 88). E: Isaiah (p. Ejaiaş)

F
FÁBIÁN m., rom. Fabian (DOR 132). E: Fabian (p. Fabian)
FABIÁNA f., rom. Fabiana (MEO 132). E: Fabiana (p. Fabiana)
FABIÓLA f., rom. Fabiola (MEO 132). E: Fabiola (p. Fabiola)
FABIUSZ m., rom. Fabius (MEO 132). E: Fabius (p. Fabius)
FABÓ m., din magh. Fábián (formă magh. v.) (p. Fabo)
FANNI f., forma hipocoristică al numelui eng. Frances sau al numelui germ. Stephanie. E: Fanny (p. Fanni)
FARKAS m., din magh. farkas ‘lup’ (p. Farcaş)
FATIMA f., din araba ‘femeie care deja nu mai alăptează’ sau ‘fată prematură’ (p. Fatima)
FATIME f., din araba Fatima (p. Fatime)
FAUSZTINA f., rom. Faustina (MEO 133). E: Faustina (p. Faustina)
FAUSZTUSZ m., rom. Faustin (MEO 133). E: Faustus (p. Fautus)
FEDOR m., rom. Fedor (DOR 159, MEO 277). E: Fedor (p. Fedor)
FEDÓRA f., rom. Fedora (MEO 277). E: Feodora (p. Fedora)
FÉDRA f., din gr. v. ‘strălucitor, sclipitor’ (p. Fedra)
FEHÉRKE f., din magh. fehér ‘alb’ + -ke (suf. dim.) (p. Feherche)
FELÍCIA f., rom. Felicia (MEO 133). E: Felicia (p. Feliţia)
FELICIÁN m., din lat. Felicianus, orig. Felix ‘fericit’. E: Felicity (p. Feliţian)
FELICIÁNA f., din magh. Felicián (p. Feliţiana)
FÉLIX m., rom. Felix (MEO 133). E: Felix (p. Felix)
FERDINÁND m., rom. Ferdinand (MEO 245). E: Ferdinand (p. Ferdinand)
FERENC m., rom. Francisc (MEO 142), Franţ (DOR 276). E: Francis (p. Ferenţ)
FERNANDA f., din latino–spaniola Fernando, orig. germ. Ferdinand. E: Fernanda (p. Fernanda)
FIAMETTA f., din it. Fiametta, orig. it. fiametta ‘flacără mică’ (p. Fiametta)
FIDÉL m., rom. Fidel (MEO 134). E: Fidel (p. Fidel)
FIDÉLIA f., rom. Fidelia (MEO 134) E: Fidelia (p. Fidelia)
FILEMON m., rom. Filimon (DOR 57, MEO 135). E: Philemon (p. Filemon)
FILIBERT m., din germ. ‘vestit până-n depărtări’. E: Fulbert (p. Filibert)
FILIPPA f., rom. Filipa (MEO 136). E: Philippa (p. Filippa)
FILOMÉLA f., rom. Filomela (MEO 136–137). E: Philomel (p. Filomela)
FILOMÉN m., din ?magh. Filoména (p. Filomen)
FILOMÉNA f., rom. Filomena (MEO 137). E: Philomel (p. Filomena)
FILOTEA f., rom. Filoteia (Filofteia) (MEO 137), Filoteea (DOR 58) (p. Filoteia)
FIORELLA f., din it. fiorella ‘floare mică’ (p. Fiorella)
FLÁVIA f., rom. Flavia (MEO 138). E: Flavia (p. Flavia)
FLAVIÁN m., rom. Flavian (MEO 138). E: Flavian (p. Flavian)
FLÓRA f., rom. Flora (DOR 58, MEO 139–140). E: Flora (p. Flora)
FLORENCIA f., rom. Florenţia (MEO 139). E: Florence (p. Florenţia)
FLORENTIN m., rom. Florentin (MEO 14]), Florentie (DOR 59). E: Florence (p. Florentin)
FLORENTINA f., rom. Florentina (MEO 138). E: Florentia (p. Florentina)
FLÓRIÁN m., rom. Florian (MEO 139), Flor (DOR 58). E: Florian (p. Florian)
FLORINA f., rom. Florina (MEO 138). E: Florie (p. Florina)
FLÓRIS m., din magh. Flórián (forma dim.) (p. Floriş)
FODOR m., din magh. fodor ‘creţ’ (p. Fodor)
FOLKUS m., din magh. v. Folkus, orig. magh. v. Folkhmár, Folkmarus, din germ. Folkmar, Volkmar + magh.-s (suf. dim.), volk ‘popor’ + ‘vestit’ sau franc. v. Folques. E: Folko (p. Folcuş)
FÓRIS m., din magh. Flórián (formă hipoc.) (p. Foriş)
FORTUNA f., din lat. Fortuna, orig. lat fortuna ‘noroc’. E: Fortune (p. fortuna)
FORTUNÁT m., din lat. Fortunatus ‘fericit’. E: Fortunatus (p. Fortunat)
FRANCISKA f., rom. Francisca (MEO 142). E: Francesca (p. Franţişca)
FRIDA f., din germ. Frieda, hipocoristic comun al numelor compuse cu Friede- ‘pace, apărare, zonă fortificată’. E: Frida (p. Frida)
FRIDERIKA f., din germ. Friedrich, orig. latinizat Fridericus/Friderica. E: Friderica)
FRIDOLIN m., din germ. Fridolin, orig. germ. din Friedrich sau Gottfried (p. Fridolin)
FRIGYES m., E: Frederick (p. Frigheş)
FRUZSINA f., rom. Eufrosina (DOR 52, MEO 127). E: Frusanna (p. Frujina)
FULVIA f., rom. Fulvia (MEO 143). E: Fulvia (p. Fulvia)
FÜLÖP m., rom. Filip (DOR 57, MEO 136). E: Philip (p. Fülöp)
FÜRTIKE f., din magh. fürt ‘ciorchină’ + -ke (suf. dim.) (p. Fürtiche)

G
GABRIELLA f., rom. Gabriela (MEO 118, 144). E: Gabriela (p. Gabriella)
GÁBOR m., rom. Gabriel (MEO 144)~Gavriil (DOR 63). E: Gabriel (p. Gabor)
GÁBRIEL m., rom. Gabriel (MEO 144)~Gavriil (DOR 63). E: Gabriel (p. Gabriel)
GAJÁNA f., din sl. Gaina, orig. sl. Gaiania, din gr. v.’pământ’(p. Gaiana)
GÁL f., rom. Galie (DOR 62) (p. Gal)
GALAMB f., din magh. galamb ‘porumb’ (p. Galamb)
GALATEA f., rom. Galatie (DOR 61) E: Galatea (p. Galatea)
GALINA f., rom. Galina (MEO 144) (p. Galina)
GÁLOS m., din magh. Gál (formă dim. magh. v.) (p. Galoş)
GARA m., din magh. v. Gara ?din germ. Garve~Garbe, orig. germ. Gerben~Gerbert, din germ. v. ger+ bert ‘lance + lumină’ (p. Gara)
GARDÉNIA f., din ?nume de floare. E: Gadenia (p. Gardenia)
GÁSPÁR m., rom. Gaspar (DOR 63, MEO 145) E: Caspar (p. Gaşpar)
GASZTON m., rom. Gaston (MEO 146). E: Gaston (p. Gaston)
GAZSÓ m., din magh. Gáspár (formă dim.) (p. Gajo)
GEDEON m., din ?ebr. gidon ‘luptător, omul cu armă’ E: Gideon (p. Ghedeon)
GEDŐ m., din magh. Gedeon (formă dim. v.) (p. Ghedö)
GEJZA m., din magh. Geysa~Gyejcsa, orig. tr. v. ‘prinţ’ (p. Gheiza)
GELLÉN m., din magh. Kilian (formă magh. v.) (p. Ghellen)
GELLÉRT m., din germ. Gerhart ‘suliţă+ tare’. Rom. Gerhard (MEO 153) E: Gerard (p. Ghellert)
GEMELLA f., din lat. gemella ‘gemeni’ (p. Ghemella)
GEMINIÁN m., din lat. Geminianus, din lat. geminus ‘gemeni’ (p. Gheminian)
GEMMA f., din lat. gemma ‘boboc, piatră preţioasă’. E: Gemma (p. Ghemma)
GÉNIA f., rom. Ghenia (MEO 128) (p. Ghenia)
GENOVÉVA f., din prenume germ. (etimologie neclară). E: Genevieve (p. Ghenoveva)
GEORGINA f., rom. Gheorghina (MEO 150). E: Georgia (p. Gheorghina)
GERASZIM m., rom. Gherasim (DOR 68, MEO 151) (p. Gherasim)
GERDA f., din germ. orig. din 2 nume germane: 1. Gerte, Gerta ‘creangă’2. nume care încep cu Ger- şi se termină în –gard ‘locul înconjurat sau creangă’. E: Gerda (p. Gherda)
GERÉB m., din germ. Gerbert, din germ. v. ger- + bert – ‘suliţă+ lumină, strălucitor’ (p. Ghereb)
GERGELY m., rom. Grigore (MEO 154), Grigorie (DOR 71), Ghergheli (MEO 155) E: Gregory (p. Ghergheli)
GERGŐ m., din magh. Gergely (formă dim.) (p. Ghergö)
GERHARD m., rom. Gerhard (MEO 153). E: Gerard (p. Gherhard)
GERJÉN m., din germ. Gereon, orig. gr. v.’omul din oraşul Gerenia’ (p. Gherian)
GERLE f., din magh. gerle ‘turturea’ (p. Gherle)
GERMÁN m., rom. Gherman (DOR 68). E: German (p. Gherman)
GEROLD m., din germ. Gerald, orig. germ. v. ger- + wald ‘suliţă+ domnitor’ (p. Gherold)
GERŐ m., din magh. Gergely (formă v.) (p. Gherö)
GERTRÚD f., din germ. Gertrude ‘vrăjitoarea suliţelor’. E: Gertrude (p. Ghertrud)
GERVÁZ m., rom. Ghervase~Ghervasie (MEO 151, DOR 69). E: Gervaia (p. Ghervaz)
GERZSON m., din ebr. ‘străin’. E: Gershom (p. Gherjon)
GÉZA m., din tr. v. deca ‘prinţ’ (p. Gheza)
GIBÁRT m., din germ. Gebhard, orig. germ. v. geba- + hard ‘cadou + vestit’ (p. Ghibart)
GILBERT m., din germ. v. Gieselbrecht ‘vestit între Gieseli, adică între fii nobililor liberi staţionaţi temporar în curţi străine’. E: Gilbert (p. Ghilbert)
GILBERTA f., din germ. Gilbert (varianta feminină latinizată’ E: Gilberta (p. Ghillberta)
GILDA f., rom. Gilda (MEO 125). E: Gilda (p. Ghilda)
GILGAMES m., din numele regelui accad Gilgames (p. Ghilgameş)
GINA f., rom. Gina (MEO 150) (p. Ghina)
GIRÓT m., din magh. Gerold (formă magh. v.) (p. Ghirot)
GISZMUNDA f., din germ. Gismund (masc.), orig. germ. v. gâsil+ mund ‘săget + vânător’ (p. Ghismuna)
GITTA f., din magh. Margita (formă dim.) (p. Ghita)
GIZELLA f., rom. Gisela (MEO 152–153). E: Gisella (p. Ghizella)
GLÓRIA f., rom. Gloria (MEO 154). E: Glory (p. Gloria)
GOBERT m., din germ. Godbert, orig. germ. v. Gott + bert ‘Dumnezeu + lumină’ (p. Gobert)
GODÓ m., din germ. Godo, orig. germ. Gott ‘Dumnezeu’ (p. Godo)
GODVIN m., din eng.-olandez Godwin, din germ. Gottwin ‘prietenul lui Dumnezeu’ E: Godwin (p. Godvin)
GORDON m., din eng. Gordon, din limba scoţiană nume de fam. Gordon. E: Gordon (p. Gordon)
GORGIÁS m., din gr. v. ‘sălbatic, cumplit’ (p. Gorghiaş)
GOTTFRID m., din germ. Gottfrid ‘cel ocrotit de Dumnezeu’. E: Godfrey (p. Gotfrid)
GOTHÁRD m., Gotthard ‘e puternic cu ajutorul lui Dumnezeu’. E: Goddard (p. Gothard)
GOTLÍB m., din germ. Gottlieb, orig. germ. v. Gott + leib ‘copilul Dumnezeului’. Forma actuală germ.: liebe Gott! ‘iubeşte pe Dumnezeu’ Este mai nouă, din timpul creştinizmului (p. Gotlib)
GRÁCIA f., rom. Graţia (MEO 48, 154). E: Gracia (p. Graţia)
GRÁCIÁN m., rom. Graţian (MEO 154) (p. Graţian)
GRÁCIÁNA f., rom. Graţiana (MEO 154) (p. Graţiana)
GRACIELLA f., rom. Graţiela (MEO 48, 154) (p. Graţiella)
GRÉTA f., rom. Greta (MEO 200). E: Greta (p. Greta)
GRIZELDA f., nume compusă germană folosit mai des în Anglia ‘gri+ luptă’. E: Grizelda (p. Grizelda)
GRIZELDISZ f., din forma germ. al numelui Grizelda (p. Grizeldis)
GUJDÓ m., din germ. Guido, orig. germ. Withold, din germ. v. witu+wald ‘codru+domnitor’ (p. Guido)
GUNDA f., din germ. Gunda hipocoristic comun al numelor care încep sau se termină în -Gund (p. Gunda)
GUSZTÁV m., din nume scandinavă: Gustav. E: Gustave (p. Gustav)
GÜNTER m., din germ. Günter, Günther ‘conducătorul luptătorilor’. E: Gunter (p. Günter)
GVENDOLIN m., din eng. Gwendolen (p. Gvendolin)

GY
GYÁRFÁS m., din magh. Gerváz (formă dim. magh. v.) (p. Ghiarfaş)
GYENES m., din magh. Dénes (formă magh. v.) (p. Gheneş)
GYOMA m., din forma magh. v. Gyama? (p. Ghioma)
GYOPÁR f., din magh. gyopár ‘floare de colţ’ (p. Ghiopar)
GYOPÁRKA f., din magh. gyopár + -ka (suf. dim.) (p. Ghioparca)
GYÖNGY f., din magh. ‘mărgea’ (p. Ghionghi)
GYÖNGYI f., din magh. gyöngy ‘mărgea’ + -i (suf. dim.) (p. Ghionghi)
GYÖNGYVÉR f., din magh. gyöngyvér ‘mărgea + sânge’ (p. Ghionghiver)
GYÖNGYVIRÁG f., din magh. gyöngyvirág ‘lăcrămioară’ (p. Ghionghivirag)
GYÖRE m., György (formă v.) (p. Ghiore)
GYÖRGY m., rom. Gheorghie (DOR 65), Gheorghe (MEO 147). E: George (p. Ghiorghi)
GYÖRGYI f., rom. Gheorghe (MEO 150) (p. Ghiorghi)
GYÖRK m., din magh. György (formă dim. v.) (p. Ghiork)
GYŐZŐ m., rom. Victor (DOR 171, MEO 285). E: Victor (p. Ghiozio)
GYULA m., din magh. v. Dzsila, din tr. v. zila ‘palatin’ (p. Ghiula)

H
HADÚR m., din magh. had + úr ‘armată + domnitor’ (p. Hadur)
HÁGÁR f., din ebr. Hagar ‘pribeag, străin’. E: Hagar (p. Hagar)
HAJNA f., din magh. hajnal ‘zor’ (formă artificială) (p. Haina)
HAJNAL f., din magh. hajnal ‘zor’(p. Hainal)
HAJNALKA f., din magh. ‘zor’ + - (suf. dim.) (p. Hainalca)
HANGA f., din magh. ‘specie de iarbă (Ericaceae)’ (p. Hanga)
HANNA f., rom. Hana (MEO 175). E: Hannah (p. Hanna)
HANNIBÁL m., rom. Hanibal (MEO 157) (p. Hannibal)
HANNÓ m., din germ. v. Hagano (germ. actuală: Hagen). E: Hanno (p. Hanno)
HARALD m., din germ. Hariwald ‘armată îndrăzneţ’. E: Harald (p. Harald)
HARGITTA f., din magh. Hargita (oronim) (p. Harghita)
HARKÁNY m., din magh. v. Harkan?, din magh. v. harkály ‘ciocănitoare’ sau din magh. v. horka ‘jude’ (p. Harcani)
HARLÁM m., rom. Haralambie (DOR 73, MEO 158) (p. Harlam)
HARMATKA f., din magh. harmat ‘rouă’ + -ka (suf. dim.) (p. Harmatca)
HAROLD m., din germ. Harald, orig. Hariwald ‘armată + curajos’. E: Harold (p. Harold)
HARRI m., din eng. Harry formă dim. al numelui Henrik. E: Harry (p. Harri)
HARTVIG m., din germ. Hartwig, orig. germ. v. hart + wig ‘curajos + război, lupta’(p. Hartvig)
HASSZÁN m., din arabă ‘frumos’. E: Hassan (p. Hassan)
HAVASKA f., din magh. havas ‘înzăpezit + -ka (suf. dim.) (p. Havaşca)
HEDDA f., din germ. Hedvig (formă dim.). E: Hedda (p. Hedda)
HÉDI f., din germ. Hedvig (formă dim.) (p. Hedi)
HEDVIG f., din germ. Hedwig. E: Hedwig (p. Hedvig)
HEKTOR m., rom Hector (MEO 159). E: Hector (p. Hector)
HÉLA f., din germ. Hela, orig. germ. Helena sau Helga. E: Helen sau Helga (p. Hela)
HELÉN f., din gr. Helena (prin eng. Helen sau fr. Hélene). E: Helen (p. Helen)
HELÉNA f., din gr. Helena? helios ‘soare’. E: Helen (p. Helena)
HELGA f., din germ. Helga ‘sănătos, fericit’. E: Helga (p. Helga)
HELIODOR m., din limba gr. ‘darul lui Helios’ (Heliodor)
HELIOSZ m., din gr. v. ‘soare’ (p. Helios)
HELKA f., din magh. Helén (formă artificială dim.) (p. Helca)
HELLA f., din germ. Hela, orig. germ. Helena sau Helga. E: Helen sau Helga (p. Hella)
HELMUT m., din germ. Helmut. E: Helmut (p. Helmut)
HENRI m., din forma franc. Al numelui Henrik. E: Henry (p. Henri)
HENRIETT f., rom. Henrieta (MEO 159). E: Henriet (p. Henriet)
HENRIETTA f., rom. Henrieta (MEO 159). E: Henriet (p. Henrieta
HENRIK m., rom. Henric (MEO 159). E: Henry (p. Henric)
HÉRA f., din mitologia greacă, soţia lui Zeus. E: Hera (p. Hera)
HERBERT m., rom. Herbert (MEO 66, 243). E: Herbert (p. Herbert)
HERKULES m., din lat. Hercules, forma lat. al numelui gr. Heracles. E: Hercules (p. Herculeş)
HERMAN m., din germ. Herman, Heriman, Hariman ‘luptător’. E: Herman (p. Herman)
HERMÉSZ m., din gr.’vestitor’ (p. Hermes)
HERMINA f., din germ. Herman (varianta feminină). E: Hermine (p. Hermina)
HERMIUSZ m., din lat. Herminus, orig. gr. v.’vestitor’ (p. Hermius)
HEROLD m., din germ. Harald. E: Harold (p. Herold)
HERTA f., din germ. formă diminutivă al prenumelor care încep cu Her- şi Hert-. E: Hertha (p. Herta)
HETÉNY m., ?din magh. v. Heten, orig. magh. v. heted ‘şapte’ + -n (suf. dim.) (p. Heteni)
HIADOR m., din magh. Heliodor (formă magh. v.) (p. Hiador)
HIERONIMA f., din lat. Hieronymus (formă fem.) (p. Hieronima)
HILÁRIA f., din lat. Hilarius (formă fem.). E: Hilaria (p. Hilaria)
HILÁRIUSZ m., din lat Hilarius ‘vesel’. E: Hilary (p. Hilarius)
HILDA f., rom. (MEO 161). E: Hilda (p. Hilda)
HILMÁR m., din germ. Hildemar, orig. germ. v. hiltja + mar ‘vestit + război’ (p. Hilmar)
HIPPIA f., (din Tragedia omului de Imre Madách), orig. Hippolita (formă scurtă) (p. Hippia)
HIPPOLIT m., rom. Hipolit (MEO 161). E: Hippolytus (p. Hipolit)
HIPPOLITA f., formă feminină al numelui Hipollit. E: Hippolyta (p. Hipolita)
HÓDOS m., din magh. hód ‘castor’ + -s (suf. dim.) (p. Hodoş)
HÓFEHÉRKE f., din magh. hófehér ‘albă ca zăpadă’ + -ke (suf. dim.) (p. Hofeherche)
HOLDA f., din magh. hold ‘luna’ + -a (suf. dim.) (p. Holda)
HOLLÓ m., din magh. holló ‘corb’ (p. Holo)
HONORÁTA f., din lat. Honoratus (formă feminină). E: Honora (p. Honorata)
HONORÁTUSZ m., din lat. Honoratus ‘stimat’. E: Honor (p. Honoratus)
HONÓRIA f., din lat. Honorius (formă fem.) E: Honoria (p. Honoria)
HONÓRIUSZ m., din lat. Honorius ‘stimabil’. E: Honorius (p. Honorius)
HONT m., din orig. germ. v. hun’ proprietar de câine’ (p. Hont)
HORÁC m., din germ. Horaz, din lat. Horatius. E: Horace (p. Horaţ)
HORTENZIA f., rom. Hortensia (MEO 163). E: Hortensia (p. Hortenzia)
HÓVIRÁG f., din magh. hóvirág ‘ghiocel’ (p. Hovirag)
HUBA m., din magh. v. huba ‘?’ (p. Huba)
HUBERT m., rom. Hubert (MEO 66). E: Hubert (p. Hubert)
HUBERTA f., din lat. Hubert (formă fem.). E: Huberta (p. Huberta)
HUGÓ m., din germ. Hugubert, Hugwin, Hugbald (formă scurtă). E: Hugh (p. Hugo)
HUNOR m., din lat. hunnus ‘om bun’ + -r (magh. v. suf. dim.) (p. Hunor)
HÜMÉR m., din lat. Himerius ‘om din regiunea Himera’ (p. Humer)

I
IBOLYA f., din magh. ibolya ‘viorica’ (p. Iboia)
IBRÁNY m., din araba Ibrahim, orig. ebr. Abraham (p. Ibrani)
IDA f., din germ. din nume care încep cu Itis (scurtare) sau din baza cuvântului id- ‘activ, harnic’ sau din nume care încep cu Ida- (Idaberga, Iduberga). E: Iduna (p. Ida)
IDUNA f., din numele zeiţei nord-germană al tineretului. E: Iduna (p. Iduna)
IFIGÉNIA f., rom. Ifigenia (MEO 166). E: Iphigenia (p. Ifighenia)
IGNÁC m., rom. Ignat, Ignaţ (MEO 166), Ignatie, Ignaţi, Ignăţel (DOR 78) E: Ignatius (p. Ignaţ)
IGNÁCIA f., varianta feminină al numelui lat. Ignaţius. E: Ignatia (p. Ignaţia)
IGOR m., rom. Igor (MEO 168). E: Igor (p. Igor)
ILA f., din magh. Ilona (formă dim.) (p. Ila)
ILÁRION m., rom Ilarion (DOR 78, MEO 169). E: Hilary (p. Ilarion)
ILDEFONZ m., din germ. Hildefons, din germ. v. hiltja+ fons ‘luptă + gata’ = gata pentru luptă (p. Ildefonz)
ILDIKÓ f., din germ. Ildico, din germ. Hilda, orig. germ. v. hilda ‘luptătoare’. Rom. Ildico MEO 161) (p. Ildico)
ILIÁN m., din rus Ilian, din gr. v. Helios ‘soare’ (p. Ilian)
ILKA f., din magh. Ilona (formă dim.) (p. Ilca)
ILLÉS m., rom. Ilie (DOR 79, MEO 173). E: Elias (p. Ileş)
ILMA f., ;din magh. Vilma (nume artificială) (p. Ilma)
ILMÁR m., din finl. Ilmari, orig. finl. ilmari ‘aer’ (p. Ilmar)
ILONA f., rom. Elena (DOR 50, MEO 120). E: Helen (p. Ilona)
IMELDA f., din ?germ. Imela (germ. Irma) + Hilda. E: Irma +Hilda (p. Imelda)
IMMAKULÁTA f., din lat. immaculata ‘virgin’ (p. Imaculata)
IMOGÉN f., din eng. Imogen (din drama lui Shakespeare cu titlul Cymbeline). E: Imogen (p. Imoghen)
IMOLA f., din magh. imola ‘iarbă Centaurea cyanus)’ (p. Imola)
IMRE m., din germ. Amalrich, din Embrich, Embrich. În lb. rom. Se identifică nu prea reuşit cu un derivat din forma latinească Emericus. Nu are corespondent românesc, se foloseşte în forma originală Imre. Rom. Imre (DOR 302). E: Emery (p. Imre)
INCE m., din lat. Innocentus (formă scurtă) ‘nevinovat, curat, inofensiv’. E: Innocence (p. Inţe)
INDIRA f., din limba indiană Indira ‘?’ (p. Indira)
INEZ f., din forma sp. al numelui Agnes. E: Inez (p. Inez)
INGE f., din germ. Ingeborg ‘Ingwio zeu+ apărare’. E: Inge (p. Inghe)
INGRID f., din nume nord–german ‘călăreaţă apărată de zeul Ingwio’. E: Ingrid (p. Ingrid)
INNOCENCIA f., varianta feminină al numelui lat. Innocentius. E: Innocence (p. Innoţenţia)
IPOLY m., din magh. Hippolit (formă magh. dim. v.) (p. Ipoi)
IRÉN f., rom. Irina (DOR 87, MEO 179). E: Irene (p. Iren)
IRINGÓ f., din magh. iringó ‘eryngium, eringo (iarbă)’ (p. Iringo)
ÍRISZ f., din Iris ‘zeiţa în mitologia gr. curcubea’ (p. Iris)
IRMA f., orig. germ. din nume care încep cu Irm(in)- (formă dim.). E: Irma (p. Irma)
ISTVÁN m., rom. Ştefan (DOR 154, MEO 263). E: Stephen (p. Iştvan)
ITALA f., din lat. Itala ‘italian’ (p. Itala)
IVÁN m., din magh. v. Ivános, orig. lat. Johannes. E: John) (p. Ivan)
IVÁNA f., formă artificială feminină al numelui Iván (p. Ivana)
IVETTA f., din franc. Yvette, orig. lat. Ivett. E: Ivette (p. Ivetta)
IVÓ m., din germ. Ivo ‘tisa’ sau din sl. Ivan (formă dim.). E: Ivo (p. Ivo)
IVONN f., din franc. Yvone. E: Ivone (p. Ivon)
IVOR m., din engl. Ivor ‘domn, domnitor’ (p. Ivor)
IXION m., din gr. v. ixion ?’om din Ixia’ (p. Ixion)
IZA f., din magh. Izabella (formă dim.) (p. Iza)
IZAIÁS m., varianta numelui ebraică: Ézsaiás. Rom. Isaia (DOR 88). E: Isaiach (p. Izaiaş)
IZABEL f., rom. Izabel (MEO 122). E: Isabel (p. Izabela)
IZABELLA f., rom. Isabel~Isabela (MEO 122) (p. Izabela)
IZIDOR m., rom. Isidor (DOR 89, MEO 180) (p. Izidor)
IZIDÓRA f., rom. Isidora (MEO 180) (p. Izidora)
IZMAEL m., din ebr. ‘Dumnezeul mă ascultă’. E: Ismay (p. Izmael)
IZMÉNE f., din mitologia gr., numele fetei regelui Oidipus. E: Ismena (p. Izmene)
IZOLDA f., rom. Isolda (MEO 180). E: Isolda (p. Izolda)
IZOR m., din magh. Izidor (formă artificială) (p. Izor)
IZÓRA f., din magh. Izor (formă artificială) (p. Izora)
IZRAEL m., din ebr. ‘luptătorul lui Dumnezeul să domnească’ E: Israel (p. Izrael)
IZSÁK m., rom. Isac (DOR 88). E: Isaac (p. Ijac)
IZSÓ m., din magh. Ézsau (forma dim. magh. v.) (p. Ijo)

J
JÁCINT m., rom. Hiacint (MEO 160-161) ~Iachint (DOR 76). E: Hyacint (p. Iaţint)
JÁCINTA f., din magh. Jácint (formă artificială) (p. Iaţinta)
JAGELLÓ m., din nume de familie poloneză Jagaillo (p. Iaghello)
JAKAB m., rom. Iacob (MEO 164) ~ Iacov ~ Iacob (DOR 76). E: Jacob (p. Iacab)
JÁKÓ m., din magh. Jákob (formă dim.) (p. Iaco)
JAKOBINA f., varianta feminină al numelui Jakab. E: Jacobina (p. Iacobina)
JAKUS m., din magh. Jakab sau Jákob (forma hipocoristică v.) (p. Iacuş)
JANINA f., rom. Janina (MEO 176). E: Janina (p. Ianina)
JANKA f., din magh. Johanna (formă hipoc.) (p. Ianca)
JÁNOS m., rom. Ioan ~ Ion (DOR 10), Ion (MEO 173). E: John (p. Ianoş)
JANUÁR m., din lat. Ianuarius ‘dedicat zeului Ianus’ (p. Ianuar)
JÁRA f., din sl. Jarmila sau sl. Jaroslava, orig. jar + mila sau slava ‘pasionat, violent + dragă sau glorie’ (p. Iara)
JÁRFÁS m., din magh. Gerváz (formă dim.) (p. Iarfaş)
JARMILA f., din sl. Jarmila, din sl. jar + mila ‘pasionat, violent + dragă’ (p. Iarmila)
JÁVORKA f., din magh. jávor + -ka (suf. dim.) (p. Iavorca)
JÁZMIN f., din magh. jázmin ‘iasomie’ (Jasminum fructicans sau Jasminum nudiflorum). E: Jasmine (p. Iazmin)
JÁZON m., din Jászon (forma germ.-magh. al numelui gr. v.’aducător de tămăduire’ (p. Iazon)
JELLA f., din germ. Jella, din germ. Gabriele. E: Gabriella (p. Iela)
JENŐ m., din magh. v. Jeneü ‘nume de neam’, identificat artificial cu Eugenius (Eugen), Özséb şi Jenő nu au nimic comun, identificarea în rom. Jenő = Eugen este greşită (p. Ienö)
JEREMIÁS m., rom. Ieremia (DOR 77, MEO 166). E: Jeremy (p. Ieremiaş)
JERMÁK m., din rusă Jermak, din gr. Hermolaus, orig. Hermes (numele zeiţei) (p. Iermac)
JERNE f., din magh. Iréne (formă v.) (p. Ierne)
JERNŐ m., din magh. Iréneusz (formă dim. v.) (p. Iernö)
JEROMOS m., rom. Ieronim (DOR 77, MEO 166). E: Jerome (p. Ieromoş)
JETTA f., din germ. Jerta, orig. germ. Gertrud. E: Henrietta (p. Ietta)
JOAKIM m., rom. Ioachim (DOR 80, MEO 172). E: Joachim (p. Ioachim)
JÓB m., rom. Iov (DOR 87). E: Job (p. Iob)
JOHANNA f., din forma fem. germ.-latinizată al numelui Johannes. E: Joan (p. Iohanna)
JOLÁN f., din suprapunerea a două nume: 1. magh. v. jó leány ‘fată bună reîntrodusă în antroponimia magh. în 1788; 2. gr. Jolantha, Jolentha ‘viorea’, dar şi germ. Eutlind ~Idislind. Forma rom. Iolanda se identifică cu cea de a doua nume, forma Jolán nu poate fi identificată cu Iolanda. E: Jolanda (p. Iolan)
JOLÁNTA f., din Jolánta (formă dim. magh. v.) (p. Iolanta)
JÓNÁS m., rom. Iona (DOR 85). E: Jonah (p. Ionaş)
JONATÁN m., din ebr. Iehonatan ‘darul lui Dumnezeu’. E: Jonathan (p. Ionatan)
JORDÁN m., rom. Iordan (DOR 86). E: Jordan (p. Iordan)
JOZAFÁT m., rom. Ioasaf (DOR 85). E: Josaphat (p. Iozafat)
JOZEFA f., in forma fem. al numelui lat. Josephus. E: Josepha (p. Iozefa)
JOZEFINA f., rom. Iozefina (MEO 179). E: Josephine (p. Iozefina)
JÓZSA f., din magh. Jozefa (formă dim.) (p. Ioja)
JÓZSEF m., rom. Iosid (DOR 86, MEO 178–179). E: Joseph (p. Iojef)
JÓZSIÁS m., din ebr. Josijahu ‘Dumnezeul îl ajută, îl sprijină’. E: Josiah (p. Iojiaş)
JÓZSUA m., din ebr. Iehosua ‘ajutorul căriua provine de la Dumnezeu, Dumnezeul ajută, salvează’. E: Joshua (p. Iojua)
JUDIT f., rom. Iudita (MEO 89). E: Judith (p. Iudit)
JUKUNDUSZ m., din lat. Iucundus ‘(omul) voios, vesel’ (p. Iucundus)
JÚLIA f., rom. Iulia (MEO 181). E: Julia (p. Iulia)
JULIÁN m., din magh. Juliánusz (formă artificială) (p. Iulian)
JULIANNA f., rom. Iuliana (MEO 181). E: Julianna (p. Iulianna)
JULIÁNUSZ m., din lat. cognomen Iulianus. E: Julian (p. Iulianus)
JULIETTA f., rom. Iulieta (MEO 182). E: Julietta (p. Iulietta)
JÚNÓ f., rom. Iunia (DOR 90, MEO 182). E: Juno (p. Iuno)
JUSZTIN m., rom. Iustin (DOR 90, MEO 183) E: Justin (p. Iustin)
JUSZTINA f., rom. Iustina (DOR 90, MEO 183). E: Justina (p. Iustina)
JUSZTUSZ m., din lat. Iustus ‘iubitor de dreptate’. E: Justus (p. Iustus)
JUTAS m., din magh. v. Jutocsa, din tr, v. Iutoca ‘mâncăcios’ (p. Iutaş)
JUTTA f., din germ. Jutta, orig germ. Judith (p. Iuta)
JUVENÁL m., din lat. iuvenalis ‘tânăr’ (p. Iuvenal)

K
KABOS m., din magh. v. Jakabos (formă v. din Jakab) (p. Caboş)
KADA m., din magh. v. Kada (?) (p. Cada)
KADISA m., din magh. v. Kadisa (p. Cadişa)
KADOCSA m., din magh. v. Kadisa ?, din tr. v. qadica ‘plimbăreţ’ (p. Cadocea)
KADOSA m., din magh. v. Kadisa? (p. Cadoşa)
KAJETÁN m., din lat. Gaetanus ‘om din oraşul Gaeta’ (p. Caietan)
KÁJUSZ m., rom. Caius (MEO 71). E: Gaius (p. Caius)
KÁL m., din magh. v., orig. tr. v. qal ‘bătrân sau supravieţuitor’(p. Cal)
KÁLDOR m., ?din germ. Kalder ‘chaldeu’ (nume artificială) (p. Caldor)
KALLIOPÉ f., rom. Caliopi (MEO 72–73). E: Calliope (p. Calliope)
KALLISZTA f., varianta feminină al numelui lat. Callistus, din gr. Kallistos ‘frumos’. E: Calista (p. Calista)
KÁLMÁN m., din magh. v. Kalman ?, din tr. v. kalman? ‘supravieţuitor’ (p. Calman)
KAMÉLIA f., din magh. kamélia ‘camelie’ (p. Camelia)
KAMILL m., rom. Camil (MEO 73). E: Camillus (p. Camil)
KAMILLA f., rom. Camila (MEO 73–74). E: Camilla (p. Camila)
KAMILLÓ m., din it. Camillo, orig. lat. Camillus. E: Camillus (p. Camilo)
KÁN m., din magh. v. kan, din tr. v. qan ‘domnitor, prinţ’ (p. Can)
KANDID m., rom. Candid (DOR 27, MEO 74–75) (p. Candid)
KANDIDA f., rom. Candida (MEO 74). E: Candida) (p. Candida)
KANUT m., nume scandinav, preferat în Danemarca ‘bărbat de neam ales’. E: Knud (p. Canut)
KAPISZTRÁN m., din it. Capistrano ‘om din Capestro?’(p. Capistran)
KAPLONY m., din magh. v. Kaplon, din tr. v. ‘tigru’ (p. Caploni)
KAPOLCS m., din magh. v. Kopolcs, din tr. v. copulc? ‘bărbat cuman’ (p. Capolci)
KARÁCSONY m., rom. Crăciun (DOR 36, MEO 94) (p. Caracioni)
KARÁD m., din magh. v. Karad, din tr. v. qara ‘negru’ (p. Carad)
KARDOS m., rom. Cordoş~ Cardaş (DOR 249, 230) (p. Cardoş)
KARINA f., rom. Carina (MEO 75). E: Karina (p. Carina)
KARION m., din gr. v. ‘om din Caria’ (p. Carion)
KÁRMÁN m., din germ. Karmann, sau Karlmann, din germ. kar+ mann ‘om liber’ (p. Carman)
KARMÉLA f., din Carmela, varianta it. al numelui Carmen. E: Carmela (p. Carmela)
KARMELINA f., rom. Carmelina (MEO 76). E: Carmela (p. Carmelina)
KÁRMEN f., rom. Carmen (MEO 75–76). E: Carmen (p. Carmen)
KAROLA f., rom. Carola (MEO 77). E: Carola (p. Carola)
KAROLINA f., rom. Carolina (MEO 77). E: Carola (p. Carolina)
KÁROLY m., rom. Carol (MEO 76–77). E: Charles (p. Caroli)
KARSA m., din magh. v. Karcsa, orig. tr. v. karca ‘şoim’ (p. Carşa)
KARTAL m., din magh. v. Kortol, orig. tr. v. qartal ‘şoim’ (p. Cartal)
KÁSZON m., din magh. v. Kaszon?, din sl. v. kvason ‘acru’ (p. Cason)
KASSZIÁN m., rom. Casian (DOR 28, MEO 78) (p. Casian)
KASZTOR m., rom. Castor (MEO 78). E: Castor (p. Castor)
KATA f., din magh. Katalin (formă dim.) (p. Cata)
KATALIN f., rom. Ecaterina (DOR 48, MEO 116). E: Katharine (p. Catalin)
KATAPÁN m., din magh. v.’senior, vârstnic’ (p. Catapan)
KATINKA f., din magh. Katalin (formă hipoc.) (p. Catinca)
KATÓ f., din magh. Katalin (formă dim.) (p. Cato)
KAZIMIR m., rom. Cazimir (DOR 424, MEO 79). E: Casimir (p. Cazimir)
KÁZMÉR m., din magh. Kazimir (p. Cazmer)
KELEMEN m., rom. Climent, Clement (DOR 32-33, MEO 87). E: Clement (p. Chelemen)
KELEN m., din magh. v. Kelen, din magh. Kelemen (p. Chelen)
KEMENES m., din magh. v. Keminüs, din sl. v. kamen ‘piatră’ (p. Chemeneş)
KENDE m., din magh. v. Kündü, din tr. v. kündü ‘prestigiu’ (p. Chende)
KENESE m., din magh. v. kenese, din sl. v. kneza ‘voievod’ (p. Cheneşe)
KENÉZ m., din magh. v. kenez, orig. sl. v. knjaz ‘voievod’ (p. Chenez)
KERECSEN m., din magh. v. Kerecset, din sl. v. krecet ‘şoim’ (p. Cherecen)
KERÉNY m., din lat. Quirinus ?, orig. lat. quiris ‘lancier’ (p. Chereni)
KERESZTÉLY m., rom. Cristian (MEO 96-97). E: Christian (p. Cheresteli)
KERESZTES m., din magh. Keresztély (formă dim. magh. v.) (p. Cheresteş)
KERUBINA f., din magh. kerubin ‘cherub’ (p. Cherubina)
KESZŐ m., din magh. v. Keszeü ~ Keszi, din magh. v. keszi (nume de neam), din tr. v. kesäk ‘bucată, o parte’ (p. Chesö)
KEVE m., din magh. v., din magh. v. kevü ‘piată’ (p. Cheve)
KILÉNY m., din mahg. Kilián (formă magh. v.) (p. Chileni)
KILIÁN m., nume celtică ‘monah’. Rom. Luchilian (DOR 97, MEO 193). E: Kilian (p. Chilian)
KILIÁNA f., din magh. Kilián (formă feminină artificială) (p. Chiliana)
KINCSŐ f., nume artificială, alcătuit de scriitorul maghiar Jókai Mór dintr-un nume de locuri fantezist chinezesc: Kin-Tseu (p. Chinceö)
KINGA f., din magh. Kunigunda (dim. magh. v.) (p. Chinga)
KÍRA f., rom. Chira (DOR 30, MEO 83) (p. Chira)
KIRI f., din magh. Krisztina (formă hipoc.) (p. Chiri)
KIRILL m., rom. Chiril (DOR 31, MEO 83). E: Cyrill (p. Chiril)
KISANNA f., din magh. kis ‘mic’ + Anna rom. Ana (p. Chişana)
KITTI f., rom. Kitty (MEO 116). E: Kitty (p. Kitti)
KLÁRA f., rom. Clara (MEO 84–85). E: Clare (p. Clara)
KLARISSZA f., rom. Claris(s)a MEO 85). E: Clarissa (p. Clarissa)
KLAUDETTA f., din it. Claudetta, orig. Clauda (p. Claudetta)
KLAUDIA f., rom. Claudia (MEO 85). E: Claudia (p. Claudia)
KLEMENCIA f., rom. Clement, Clementina (MEO 87). E: Clemency (p. Clemenţia
KLEMENTINA f., rom. Clementina (MEO 87). E: Clementina (p. Clementina)
KLEOFÁS m., din gr. v. Kleopatros ‘gloria tatălui’ (p. Cleofaş)
KLEON m., din gr. v. kleos ‘glorie’ (formă dim.) (p. Cleon)
KLEOPÁTRA f., rom. Cleopatra (MEO 87). E: Cleopatra (p. Cleopatra)
KLÉTUS m., din forma latinizată al numelui gr. Anacletos ‘bunului ajutor sau ireprosabil’ (p. Cletus)
KLIÓ f., din gr. v. ‘adoră, laudă’ (p. Clio)
KLOTILD f., rom. Clotilda (MEO 88). E: Clotilde (p. Clotild)
KOLETTA f., din diminutivul Kolette, Coletta, existentă în mai multe limbi indoeuropene al numelui Nikoletta, la rândul ei diminutiv al numelui Nicole, forma feminină al numelui Nicolas (p. Coletta)
KOLOS m., din magh. v. Kolos, din germ. Klaus, orig. germ. Nicolaus. E: Nicholas (p. Coloş)
KOLOZS m., din magh. v. Kolos. E: Nicholas (p. Coloj)
KOLUMBÁN m., din lat. Columbanus ‘crescător de porumbei’ (p. Columban)
KOLUMBINA f., din numele it. Colombina, varianta feminină al numelui Colombo. E: Columbina (p. Columbina)
KONKORDIA f., din lat. Concordia ‘concordanţă’ E: Cobcordia (p. Concordia)
KONRÁD m., din germ. Konrad, orig. germ. Kuonrat ‘curajos+ sfat’). E: Conrad (p. Conrad)
KONSTANCIA f., rom. Constanţa (DOR 35, MEO 89–90). E: Constance (p. Constanţia)
KONSTANTIN m., rom. Constantin (DOR 34, MEO 89). E: Constant (p. Conştantin)
KONSTANTINA f., rom. Constantin, Constantina (MEO 89). E: Constantine (Conştantina)
KONT m., din magh. v. Kont ‘?’. E: Knut (p. Cont)
KOPPÁNY m., din magh. v. Kupan, ?din tr. v. qupan ‘rebel’ (p. Coppani)
KORDÉLIA f., din nume englezesc Cordelia, care este varianta numelui Cordula ‘inimioara mea’. E: Cordelia (p. Cordelia)
KORINA f., rom. Corina (MEO 91). E: Corinna (p. Corinna)
KORIOLÁN m., rom. Coriolan (MEO 91) (p. Coriolan)
KORNÉL m., Corneliu, Cornel (MEO 92), Cornelie (DOR 35) E: Cornelius (p. Coenel)
KORNÉLIA f., rom. Cornelia (MEO 92). E: Cornelia (p. Cornelia)
KORVIN m., rom. Corvin (DOR 249, MEO 93) (p. Corvin)
KÓSA m., din magh. v. Ko- (baza mai multor nume) + -sa (suf. dim.) (p. Coşa)
KOZIMA f., rom. Cosma (DOR 35, MEO 93). E: Cosima (p. Cozima)
KOZMA m., rom. Cosma (DOR 35, MEO 93). E: Cosmo (p. Cozma)
KÖTÖNY m., din magh. v. Küten, din tr. v. kütin ‘ştreang’ (p. Chitioni)
KRESZCENCIA f., varianta feminină al numelui lat. Crescens ‘crescendent’. E: Cresţenţia)
KRISTÓF m., Cristofor (DOR 37, MEO 97). E: Cristopher (p. Criştof)
KRISZTA f., din magh. Krisztina (p. Crista)
KRISZTIÁN m., rom. Cristian (MEO 96). E: Christine (p. Cristina)
KRISZTINA f., rom. Cristina (MEO 97). E: Christine (p. Cristina)
KRIZANTA f., rom. Crisanta (MEO 95) (p. Crizanta)
KRIZOSZTOM m., din forma prescurtată al numelui latinizat gr. Krisostomus (p. Crizostom)
KUND m., din magh. v. Cund, din magh. v. Künd(ü) ‘prestigiu’ (p. Cund)
KUNIGUNDA f., din germ. Kunigunde ‘neam+ luptă’. E: Cunegonde (p. Cunigunda)
KUNO m., din numele germ. Kuno, care este forma dim. al numelui germ. Konrad (p. Cuno)
KURSZÁN m., din magh. Kurszan, din tr. v. kursan ‘vultur’ (p. Cursan)
KURT m., din germ. Konrad. E: Conrad (p. Curt)
KÜRT m., din magh. v. kürt (nume de neam), din tr. v. kürt ‘viscol’ (p. Cürt)

L
LABORC m., din magh. Laborc (nume de râu) (p. Laborţ)
LADISZLA f., din numele sl. Ladislav (formă fem.) E: Ladislas (p. Ladisla)
LADOMÉR m., forma magh. v. al numelui de origine sl. Vladimir. E: Vladimir (p. Ladomer)
LAMBERT m., din germ. Lambert ‘vestit în toată ţară’. E: Lambert (p. Lambert)
LAMBERTA f., din magh. Lambert (formă artificială) (p. Lamberta)
LARINA f., din sl. Larion ~ Ilarion (vezi rom. Larie, Larion MEO 169). E: Hilary (p. Larina)
LÁNDOR m., din numele magh. Leander (formă veche) (p. Landor)
LANTOS m., din magh. lantos ‘bard’ (p. Lantoş)
LARISSZA f., rom. Larisa (MEO 185). E: Larisa (p. Larissa)
LÁSZLÓ m., din sl. Vladislav ‘a stăpâni, a conduce, a domni’, prin forma latinizată Ladislaus. A nu se confunda cu rom. Vlad, cu care are rădăcini comune, sau cu rom. Vasile, care provine din gr. Basileos, neavând nimic comun cu magh. László. Identificarea celor două prenume este greşită (MEO 281, 290, DOR 168, 170, 408-409). E: Ladislas (p. Laslo)
LAURA f., rom. Laura (MEO 185). E: Laura (p. Laura)
LAURENCIA f., rom. Laurentia (MEO 186). E: Laurentia (p. Laurenţia)
LAVÍNIA f., rom. Lavinia (MEO 187). E: Lavinia (p. Lavinia)
LÁZÁR m., rom. Lazăr (DOR 94, MEO 187). E: Lazarus (p. Lazar)
LÁZÓ m., din magh. Lázár (formă magh. v.) (p. Lazo)
LEA f., rom. Lea (MEO 164). E: Leah (p. Lea)
LEANDER m., din forma latinizată Leander al numelui gr. Leandros ‘fiul poporului’. Rom. Leandru (MEO 188). E: Leander (p. Leander)
LÉDA f., din gr. Leda (numele mitologic soţiei regelui mitic gr. Tyndareios, mama Helenei şi a lui Clytaimnestra). E: Leda (p. Leda)
LEHEL m., din magh. Leel ~ Lél, orig. magh. v. leel~ lél ‘suflet, spirit’ (p. Lehel)
LEJLA f., din eng. Leila, orig. dintr-un cuvânt iranian cu semnificaţia ‘femeie cu păr negru’. E: Leila (p. Leila)
LÉL m., din magh. v. Lél ~lél ‘suflet, spirit’ (p. Lel)
LELLE f., din magh. v. Lél (p. Lel)
LÉNA f., rom. Lena (DOR 50, MEO 120). E: Lena (p. Lena)
LÉNÁRD m., din magh. v. Leonárd, din germ. v. Leonhardt. Rom. Leonard (DOR 309, MEO 189) (p. Lenard)
LENKE f., din diminutivul unor prenume germ., Lenchen din Helenchen, Magdalenchen (p. Lenche)
LEÓ m., rom. Leon, Leontin (MEO 188, DOR 95). E: Leo (p. Leo)
LEON m., rom. Leon (DOR 95, MEO 93, 188). E: Leon (p. Leon)
LEONA f., din forma feminină al prenumelui Leo. E: Leona (p. Leona)
LEONÁRD m., rom. 309, MEO 189). E: Leonard) (p. Leonard)
LEONARDA f., varianta feminină al numelui latinizat Leonhardus. E: Leonarda (p. Leonarda)
LEONIDÁSZ m., rom. Leonida (MEO 188) (p. Leonidas)
LEONÓRA f., rom. Eleonora (MEO 120). E: Leonora (p. Leonora)
LEONTINA f., rom. (Leontina (MEO 188). E: Leontyne (p. Leontina)
LEOPOLD m., rom. Leopold (MEO 190). E: Leopold (p. Leopold)
LEOPOLDINA f., rom. Leopoldina (MEO 190). E: Leopoldina (p. Leopoldina)
LESTÁR m., din magh. Euszták, orig. gr. Eustathios ‘constant’. E: Lester (p. Leştar)
LETÍCIA f., rom. Letiţia (MEO 190). E: Letitia (p. Letiţia)
LEVENDULA f., din magh. levendula ‘lavandă’ (p. Levendula)
LEVENTE m., din magh. v. Levente, din magh. v. liünti ‘mică existenţă’ (p. Levente)
LIA f., rom. Lia (MEO 190). E: Lia (p. Lia)
LIÁNA f., rom. Liana (DOR 79, 90). E: Liana (p. Liana)
LIBERÁTUSZ m., din lat. liberrtus ‘eliberat’ (p. Liberatus)
LIBÉRIUSZ m., ?din lat. liberi ‘liber’ (p. Liberius)
LÍCIA f., din magh. Felícia (formă artificială) (p. Liţia)
LÍDIA f., rom. Lidia (DOR 95, MEO 190). E: Lydia (p. Lidia)
LILI f., rom. Lili (MEO 120, 122, 191). E: Lily (p. Lili)
LILIÁNA f., rom. Liliana (MEO 191) (p. Liliana)
LILIOM f., din magh. liliom ‘liliac’ (p. Liliom)
LILLA f., din numele Lidia, Livia (formă dim.). E: Lilla (p. Lilla)
LINA f., rom. Lina (DOR 50, MEO 116, 120). E: Lina (p. Lina)
LINDA f., rom. Linda (MEO 191). E: Linda (p. Linda)
LIONEL m., din eng. Lionel (formă dim. al numelui Lion din Leon). E: Lionel (p. Lionel)
LIPÓT m., din germ. Lippold, varianta bavareză al numelui Leopold. E: Leopold) (p. Lipot)
LÍVIA f., rom. Livia (MEO 192). E: Livia (p. Livia)
LÍVIUSZ m., rom. Liviu (MEO 192) (p. Livius)
LIZA f., rom. Liza (MEO 122). E: Liza (p. Liza)
LIZANDER m., din Lysander, forma latinizată al numelui gr. Lüsandros. E: Lysander (p. Lizander)
LIZANDRA f., forma feminizată al numelui lat. Lysandros. E: Lysandra (p. Lizandra)
LOLA f., rom. Lola (MEO 90, 210). E: Lola (p. Lola)
LOLITA f., forma hipoc. al numelui Lola. E: Lolita (p. Lolita)
LORÁND m., din magh. Roland (formă magh. v.) (p. Lorand)
LÓRÁNT m., din magh. Loránd (p. Lorant)
LOTÁR m., din germ. v. Lothar, hlut + har ‘vestit + arme’ (vezi rom. Lothar MEO 88) (p. Lotar)
LŐRINC m., rom. Lavrenţie, Laurenţiu (DOR 93-94, MEO 186-187). E: Laurentius (p. Loerinţ)
LUCA f., din varianta magh. v. al numelui lat. Lucia. E: Luca (p. Luţa)
LÚCIA f., rom. Lucia (MEO 193). E: Lucia (p. Luţia)
LUCIÁN m., rom. Lucian (MEO 193) (p. Luţian)
LUCIUSZ m., din lat. Lucius, din lat. lux ‘lumină) (p. Luţius)
LUDMILLA f., rom. Ludmila (MEO 194). E: Ludmila (p. Ludmila)
LUDOVIKA f., rom. Ludovica (MEO 195). E: Ludovic (p. Ludovica)
LUJZA f., rom. Luiza (MEO 195). E: Luise (p. Luiza)
LUKÁCS m., rom. Luca (DOR 97, MEO 192). E: Luca (p. Lucaci)
LUKRÉCIA f., rom. Lucreţia (MEO 194). E: Lucretia (p. Lucreţia)

M
MABELLA f., formă hipoc. ale numelor lat. Amabilis (magh. Amábel) şi germ. Madelberta. E: Mabel (p. Mabella)
MADLÉNA f., rom. Madlena (MEO 196). E: Madelina (p. Madlena)
MAGDA f., din magh. Magdolna. Rom. Magdalena (MEO 196). (p. Magda)
MAGDALÉNA f., rom. Magdalena (MEO 196), Magdalina (DOR 98). E: Magdalena (p. Magdalena)
MAGDÓ f., din magh. Magdolna (p. Magdo)
MAGDOLNA f., rom. Magdalena ~ Magdelina (MEO 196, DOR 98). E: Madeline (p. Magdolna)
MAGNUSZ m., din lat. magnus ‘mare’ (p. Magnus)
MAGOR m., din magh. mag ‘seminţă’ + -r (suf. dim. v., formă artificială) (p. Magor)
MAJA f., rom. Maia (MEO 196). E: Maia (p. Maia)
MAJLÁT m., ?din magh. v. Mojad ~ Mayad, ?din germ. Mailand ‘om originar din Milan’ (p. Mailat)
MAKABEUS m., din ebr. Makkabi ‘ciocănitor’. E: Maccabeus (p. Macabeuş)
MAKÁR m., din gr. Macarios ‘fericit’ (p. Macar)
MALAKIÁS m., din ebr. ‘inger, solul, trimisul lui Dumnezeu’ (p. Malachiaş)
MALVIN f., rom. Malvina (MEO 197). E: Malvin (p. Malvin)
MÁLYVA f., din magh. mályva ‘malva’ (p. Maiva)
MANASSÉ m., rom. Manase (DOR 99, MEO 197-198). E: Manasseh (p. Manase)
MANDA f., din forma dim. al numelui sl. nordic Mandalena. E: Manda (p. Manda)
MANFRÉD m., din germ., Manfried, care provine din normand Manfred. E: Manfred (p. Manfred)
MANFRÉDA f., varianta feminină al numelui Manfréd. E: Menfreda (p. Manfreda)
MANNA f., ?din magh. Mária (formă hipoc.) sau din magh. mama ‘mamă’(p. Manna)
MANÓ m., din magh. Mánuel (magh. v., formă hipoc.) (p. Mano)
MANON f., din forma hipoc. fr. al numelui Maria. E: Manon (p. Manon)
MANSZVÉT m., din lat. Mansuetus, din lat. mansuetus ‘blând’ (p. Mansvet)
MÁNUEL m., rom. Manuel (DOR 100, MEO 123). E: Manuel (p. Manuel)
MANUÉLA f., rom. Manuela (MEO 123). E: Manuela (p. Manuela)
MARA f., din magh. Mária (formă hipoc.). rom. Mara (MEO 198) (p. Mara)
MARCELL m., rom. Marcel (MEO 199). E: Marcel (Marţell)
MARCELLA f., rom. Marcela (MEO 199). E: Marcella (p. Marţella)
MARCELLINA f., rom. Marcelina (MEO 199). E: Marcella (p. Marţellina)
MARCIÁN m., rom. Marţian (DOR 103, MEO 206) (p. Marţian)
MÁRCIUS m., din lat. Martius, din lat. martius ‘martie’ (p. Martiuş)
MARGARÉTA f., rom. Margareta (MEO 199–200). E: Margareta (p. Margareta)
MARGIT f., rom. Margareta (MEO 199-200). E: Margaret (p. Marghit)
MARGITA f., din magh. Margit (formă artificială) (p. Marghita)
MARGÓ f., din magh. Margit (formă hipoc.) (p. Margo)
MÁRIA f., rom. Maria (DOR 102, MEO 200- 203). E: Mary (p. Maria)
MARIÁN m., rom. Marian (DOR 102, MEO 202, 204). E: Marion (p. Marian)
MARIANN f., rom. Marian (MEO 204) (p. Mariann)
MARIANNA f., rom. Mariana (MEO 204). E: Mariana (p. Marianna)
MARICA f., din magh. Mária (formă hipoc.) (p. Mariţa)
MARIETTA f., rom. Marieta (MEO 202). E: Mary (p. Marietta)
MÁRIÓ m., din varianta it. al numelui Marius. E: Mario (p. Mario)
MARION f., din forma fr. al numelui Maria. E: Marion (p. Marion)
MARIÓRA f., rom. Mărioara (MEO 212). E: Mary (p. Mariora)
MARITA f., forma dim. it. al numelui Maria. E: Marita (p. Marita)
MÁRK m., rom. Marcu (MEO 198-199). E: Marc (p. Marc)
MARKÓ m., din magh. Márkus (formă hipoc. Magh. v.) (p. Marco)
MÁRKUS m., Marcu (DOR 101–102, MEO 198-199) E: Marcus (p. Marcuş)
MARÓT m., din magh. v. Marout ~ Marolt. ?din sl. moraveţ ‘din Moravia’ (p. Marot)
MÁRTA f., rom. Marta (DOR 103, MEO 205). E: Martha (p. Marta)
MARTINA f., rom. Martina (MEO 205-206). E: Martina (p. Martina)
MÁRTON m., rom. (DOR 103, MEO 205). E: Martina (p. Martina)
MARTOS m., din magh. Márton (formă hipoc. v.) (p. Martoş)
MASA f., din rusă, forma hipoc. rusă al numelui Maria. Rom. Maşa (MEO 202). E: Mary (p. Maşa)
MÁTÉ m., din forma hipoc. ebr. Mathai al numelui ebr. Mattitjahu ‘darul lui Jahve’. Rom. Matei (DOR 103, MEO 206). E: Matthew (p. Mate)
MATILD f., rom. Matilda (MEO 207). E: Matilda (p. Matild)
MÁTKA f., din magh. mátka ‘logodnică’ (p. Matca)
MÁTYÁS m., din forma lat. Matthias al numelui ebr. Mattitjahu ‘dar al lui Jahve’. Rom. Matei (DOR 104, MEO 206). E: Matthias (p. Matiaş)
MAURA f., forma feminină al numelui lat. Maurus. E: Maura (p. Maura)
MAXIM m., rom. Maxim (DOR 104, MEO 208). E: Maxim (p. Maxim)
MAXIMILIÁN m., rom. Maxumilian (MEO 208). E: Maximilian (p. Maximilian)
MAXIMILLA f., din lat. Maximilian (formă feminină artificială). Rom. Maximiliana (MEO 208). E: Maximilian (p. Maximilla)
MEDÁRD m., din germ. Medardus, din germ. v. Machthard, din germ. v. macht + hard ‘putere + curajos’ (p. Medard)
MÉDEA f., din forma latinizată al numelui gr. Medeia. E: Medea (p. Medea)
MEGYER m., din magh. v. megyer (nume de neam) ‘maghiar’ (p. Megher)
MELÁNIA f., rom. Melania (DOR 106, MEO 209). E: Melanie (p. Melania)
MELINA f., din forma latinizată al numelui germ., Emmeline. E: Melina (p. Melina)
MELINDA f., nume foarte populară în magh. datorită dramei Bánk bán al scriitorului Katona József. Etimologia numelui nu este suficient de clară. E: Melinda (p. Melinda)
MELISSZA f., din gr. numele nimfei Melissa. E: Melissa (p. Melissa)
MELITTA f., din gr. ‘albine, harnic’. E: Melitta (p. Melitta)
MELUZINA f., din numele nimfei gr. E: Melusina (p. Meluzina)
MÉNÁS m., ?din germ. Meinhard, din germ. v. Machthard, din germ. v. macht + hard ‘putere+ curajos’ (p. Menaş)
MENDEL m., din germ. Mendel, din germ. Emmanuel. E: Emmanuel (p. Mendel)
MENODÓRA f., ?din gr. v. ‘spirit + dar’ (Menodora)
MÉNRÓT m., din magh. Nimród, din ebr. nimrod ‘vânător’. Etimologia nu este clarificată) (p. Menrot)
MENTA f., din magh.’menta’ (p. Menta)
MENYHÉRT m., din germ. v. macht + hard ‘putere + curajos’. (p. Menihert)
MERCÉDESZ f., rom. Mercedes (MEO 76, 90). E: Mercedes (p. Merţedes)
MERSE m., din magh. v. Mersa ~ Merse, din ?sl. Mirsa, din sl. Miroslav, din sl. v. mir + slava ‘pace + glorie’ (Merşe)
METÓD m., din gr. v. ‘cercetare, metodă, cel care caută (drumul)’. Rom. Metodie (DOR 107) (p. Metod)
METTA f., din germ. Mechtild. E: Matilda (p. Metta)
MIA f., din forma prescurtată al numelui Mária. Rom. Mia (DOR 102, MEO 203). E: Mary (p. Mia)
MIETTA f., din it. Mietta, din it. Marietta, orig. Maria. E: Mary (p. Mietta)
MIHÁÉLA f., rom. Mihaela (MEO 210). E: Michaela (p. Mihaela)
MIHÁLY m., Mihai(l) (DOR 108-110, MEO 210-211). E: Michael (p. Mihai)
MIKE m., din magh. Miklós sau din magh. (formă hipoc.) (p. Miche)
MIKEÁS m., din nume ebr. latinizată: Michaes. E: Micah (p. Micheaş)
MIKES m., din magh. Miklós sau magh. v. Mikhál. E: Michael (p. Micheş)
MIKLÓS m., rom. Nicolae (DOR 117, MEO 219). E: Nicholas (p. Micloş)
MIKÓ m., din magh. Miklós sau din magh. v. Mikhál. E: Michael (p. Mico)
MIKOLA m., din sl. Mikula. Rom. Micola (DOR 119). E: Nicholas (p. Micola)
MIKOLT f., ?din magh. v. Nikold, orig. germ. Nikola+ -d (suf. dim. magh. v.) (p. Micolt)
MIKSA m., din magh. Miklós sau magh. v. Mikhál (Mik- + -sa suf. dim.) (p. Micşa)
MILÁN m., din sl. mil- ‘bun, drăguţ’ + -an (suf. dim. sl.) (p. Milan)
MILDA f., din germ. v. mild ‘bun, drăguţ’ (p. Milda)
MILÉNA f., din sl. Milena, din sl. mil- ‘bun, drăguţ’ + -ena (suf. dim. sl.) (p. Milena)
MILETTA f., forma hipoc. it. al numelui it. Milena (p. Miletta)
MILICA f., din sl. Milica, din sl. mil- ‘bun, drăguţ’ + -ica (suf. dim. sl.) (p. Miliţa)
MILLA f., din germ. Milla, din sl. Mila, mil- ‘bun, drăguţ’ (p. Milla)
MILOS m., din sl. Milos, din sl. mil- ‘bun, drăguţ’ + -os (suf. dim. sl.) (p. Miloş)
MIMÓZA f., din magh. mimóza ‘mimoză’ (p. Mimoza)
MINA f., din germ. Mina, din germ. Hermina şi Vilhelmina (formă dim.). Rom. Mina (DOR 110, MEO 211). E: Mina (p. Mina)
MINERVA f., rom. Minerva (MEO 211). E: Minerva (p. Minerva)
MIRA f., rom. Mira (MEO 202). E: Mira (p. Mira)
MIRABELLA f., rom. Mirabela (MEO 213). E: Mirabella (p. Mirabella)
MIRANDELLA f., rom. Mirandella (MEO 213). E: Miranda (p. Mirandella)
MIRANDOLA f., rom. Mirandola (MEO 213) (p. Mirandola)
MIRANDOLINA f., rom. Mirandolina (MEO 213). E: Miranda (p. Mirandolina)
MIRELLA f., rom. Mirela (MEO 213). E: Mira (p. Mirela)
MIRJAM f., rom. Miriam (MEO 213). E: Miriam (p. Miriam)
MIRKÓ m., din sl. Miroslav, din sl. mir + slava ‘pace + glorie’ (Mir + -ko suf. dim. sl.) (p. Mirco)
MIRON m., rom. Miron (DOR 111, MEO 213) (p. Miron)
MIRTILL f., din franc. Myrtille, din fr. myrtil, myrtille ‘afine’(Vaccinium myrtillus). E: Myrtle (p. Mirtill)
MODESZTA f., varianta feminină al numelui lat. Modestus ‘blând, modest’. E: Modesty (p. Modesta)
MODESZTUSZ m., din lat. Modestus, modestus ‘modest, politicos’ (p. Modestus)
MÓNIKA f., rom. Monica (MEO 215). E: Monica (p. Monica)
MÓR m., din magh. Móric (formă artificială) (p. Mor)
MORELLA f., din it. Morella, din it. morella ‘negru’ (p. Morella)
MÓRIC m., din forma prescurtată al numelui lat. Mauritius. E: Maurice (p. Moriţ)
MÓZES m., rom. Moise (DOR 113, MEO 214) E: Moses (p. Mozeş)
MURIEL f., din eng. ‘strălucitoare ca marea’. E: Muriel (p. Muriel)
MÚZSA f., din magh. múzsa ‘muză’ (p. Muja)

N
NADINKA f., din sl. Nadenka, din sl. Nadezda, din sl. nadezda ‘speranţă’ (p. Nadinca)
NÁDJA f., din sl. Nadezda, din sl. nadezda ‘speranţă’ (p. Nadia)
NANDA f., din germ. Nanda ~Nande, din germ. Ferdinande, din Ferdinand. E: Ferdinand (p. Nanda)
NÁNDOR m., ?din magh. v. Lándor, din magh. Leander (p. Nandor)
NANETTA f., din forma it. al numelui fr. Nanette. E: Nanette (p. Nanetta)
NAPÓLEON m., din nume de origine it. ‘om din Napoli’. E: Napoleon (p. Napoleon)
NAPSUGÁR f., din magh. nap+ sugár ‘soare + raze’ (p. Napşugar)
NÁRCISZ f., rom. Narcis (MEO 216). E: Narcisse (p. Narţis)
NÁRCISSZUSZ m., rom. Narcissus (MEO 216). E: Narcissus (p. Narţissus)
NÁSFA f., din magh. násfa ‘pandativ’ (p. Naşfa)
NATÁLIA f., rom. Natalia (DOR 114, MEO 216). E: Natalia (p. Natalia)
NÁTÁN m., din forma prescurtată al numelui ebr. Nathanaél ‘Dumnezeul a dat’. E: Nathan (p. Natan)
NATASA f., din forma dim. rusă al numelui Natalia. E: Natalia (p. Nataşa)
NAUZIKA f., din gr. v. Nausikaa ‘navigator + glorios’ (p. Nauzica)
NEDDA f., din it. Nedda. E: Neddie (p. Nedda)
NEFELEJCS f., din magh. nefelejcs ‘nu-mă-uita’ (Myosotis) (p. Nefeleici)
NELLI f., din eng. Nelly, forma hipoc. ale numelor Ellen, Helena, Cornelia. Rom. Nelly (MEO 120). E: Nellie (p. Nelli)
NEMERE m., din magh. Nemere prin turcica nemere ‘nepot’. A nu se confunda cu oronimul magh. Nemere – muntele Nemira –, nume provenite din sl. v. (p. Nemere)
NERINA f., varianta feminină al numelui gr. Nereos ‘umed’. E: Nerina (p. Nerina)
NEPOMUK m., este supranumele lui Sfântu Ioan, Nepomicenus ‘născut în Nepomuk din Boemia’ (p. Nepomuc)
NESTE f., din magh. v. Neste, din magh. Nyest ‘nurcă’ (p. Neşte)
NESZTA f., din forma dim. magh. al numelui Anasztázia. E: Nesta (p. Nesta)
NESZTOR m., rom. Nistor ~ Nestor (DOR 119, MEO 217). E: Nestor (p. Nestor)
NETTA f., rom. Neta (MEO 116). E: Netta (p. Netta)
NETTI f., rom. Netti (MEO 116). E: Nettie (p. Netti)
NÉTUS m., din lat. Neitus, din egiptean Nit ?’ţesător’ (p. Netuş)
NIKANDER m., din gr., formă latinizată ‘victorios’. E: Nicander (p. Nicander)
NIKÉ f., din gr. ‘victoria’ (p. Niche)
NIKÉTÁS m., din gr. ‘victorios’ (p. Nichetaş)
NIKODÉMUSZ m., ro. Nicodim (DOR 117, MEO 218-219). E: Nicodemus (p. Nicodemus)
NIKODÉMIA f., varianta feminină al numelui magh. Nikodémusz (formă artificială) (p. Nicodemia)
NIKOLA f., rom. Nicola (MEO 220). E: Nicola (p. Nicola)
NIKOLETT f., forma dim. it. al numelui Nikola. Rom. Nicoleta (MEO 220). E: Nicolette (p. Nicolett)
NILLA f., din it. Petronilla. E: Petronilla (p. Nilla)
NIMFA f., din magh. nimfa ‘nimfă’ (p. Nimfa)
NIMRÓD m., din ebr. Nimrod, din ebr. nimrod? ‘vânător’ (p. Nimrod)
NINA f., hipocoristic comun, însă doar formal identic în mai multe limbi ale mai multor nume: în franc. şi rusă înlocuieşte Ana, în it. Annina şi Giovannina, Antonia, în germ. Antonia, Katharina, în sued. Karolina. E: Nina (p. Nina)
NINETTA f., din franc. Ninet, orig. franc. Jeanin. E: Jeannine (p. Ninetta)
NINON f., din franc. Anne. E: Ann (p. Ninon)
NIOBÉ f., din gr. v. Niobe (cu etimologie necunoscută) (p. Niobe)
NOÉ m., rom. Noe (DOR 120). E: Noah (p. Noe)
NOEL m., forma fr. al numelui lat. Natalis. E: Noel (p. Noel)
NOÉMI f., din ebr. Naomi ‘frumuseţea mea’. E: Naomi (p. Noemi)
NÓNA f., din lat. nonus ‘al nouălea’. E: Nona (p. Nona)
NÓNUSZ m., din lat. nonus ‘al nouălea’ E: Nonus (p. Nonus)
NÓRA f., rom. Nora (MEO 121). E: Nora (p. Nora)
NORBERT m., din germ. Norbert, din germ. v. Nordbert ‘lumină nordică’. E: Norbert (p. Norbert)
NORBERTA f., varianta feminină latinizată al numelui Norbert. E: Norberta (p. Norberta)
NORINA f., rom. Norina (MEO 121). E: Norine (p. Norina)
NORMA f., din engl. varianta feminină al numelui engl. Norman. E: Norma (p. Norma)
NORMAN m., din engl. Norman ‘om din Normandia, om din nord’. E: Norman (p. Norman)
NOVÁK m., din sl. Novak, din sl. nov ‘nou’ + -ak (suf. dim. sl.) (p. Novac)

NY
NYÉK m., din magh. nume de neam: nyék (p. Niec)
NYESTE f., din magh. nyest ‘nurcă’ + -e (suf. dim. magh. v.) (p. Nieşte)

O
OBERON m., din franc. Oberon, care corespunde numelui germ. Alberich ‘cel care domneşte cu ajutorul zânelor’. E: Oberon (p. Oberon)
ODETT f., din varianta dim. fr. al numelui germ. Oda, Uta, Ute, Ottilie. E: Odette (p. Odett)
ODÍLIA f., din forma dim. latinizată al numelui germ. Oda, Odilia. E: Odile (p. Odilia)
ODILO m., dim. germ. Odilo, care este forma hipoc. al numelui Otto. E: Otho (p. Odilo)
ODISSZEUSZ m., din gr. v.’supărat, furios’ (p. Odisseus)
ODÓ m., din germ. Otto. E: Odo (p. Odo)
OFÉLIA f., rom. Ofelia (MEO 221). E: Ophelia (p. Ofelia)
OGUZ m., din magh. v. Oguz (nume de neam), din magh. v. oguz ‘săgeaţă’ (p. Oguz)
OKTÁVIA f., rom. Octavia (MEO 221). E: Octavia (p. Octavia)
OKTÁVIÁN m., rom. Octavian (MEO 221). E: Octavian (p. Octavian)
OLAF m., din scandinava ‘înaintaş + rămăsiţă’ ‘urmaş, fiu’. E: Olaf (p. Olaf)
OLGA f., rom. Olga (DOR 122, MEO 222). E: Olga (p. Olga)
OLIMPIA f., rom. Olimpie (DOR 122), Olimpia (MEO 222-223). E: Olympia (p. Olimpia)
OLINDA f., din germ. Olinda, din germ. Odalinde, din germ. v. od + linta ‘bogăţie, belşug tei’ (p. Olinda)
OLIVÉR m., rom. Oliver (DOR 449, MEO 223). E: Olivier (p. Oliver)
OLÍVIA f., rom. Olivia (MEO 223). E: Olivia (p. Olivia)
OMÁR m., din araba ‘cel care vorbeşte frumos, orator’ (p. Omar)
OMPOLY m., din lat. Ampeium ? ‘apă’ (p. Ompoi)
ORÁLIA f., din it.-sp. Oralia, ?din lat. orarius ‘riveran’. E: Oriel (p. Oralia)
OND m., din magh. Ond, din tr. v. on- ‘zece’+ -d (suf. dim. magh. v.) (p. Ond)
OPIKA f., din magh. v. Opor Apor, din magh. v. op- ap- ‘tată’+ -ika (suf. dim.) (nume artificială) (p. Opica)
ORBÁN m., rom. Urvan (DOR 165). E: Urban (p. Orban)
ORBÓ m., din magh. Orbán (formă dim. magh. v.) (p. Orbo)
ORCHIDEA f., din magh. orchidea ‘orchidee’ (p. Orchidea)
ORESZTÉSZ m., rom. Orest (DOR 123), Oreste (MEO 224) (p. Orestes)
ORFEUSZ m., din gr. v.’părăsit’ sau ‘misterios’ (p. Orfeus)
ORGONA f., din magh. orgona ‘liliac’ (p. Orgona)
ORIÁNA f., ?din lat. ‘din oraşul Uria’ (azi: Oria). E: Oriana (p. Oriana)
ORION m., din gr. v. ‘hotar’ (p. Orion)
ORMOS m., din magh. orom ‘vârful stâncii’(p. Ormoş)
OROS m., din magh. Orbán (formă dim. magh. v.) (p. Oroş)
ORSIKA f., din magh. Orsolya (formă hipoc.) (p. Orşica)
ORSOLYA f., din forma magh. al numelui lat. Ursula. În lat.’urs mic’ sau din germ. v. Hors Ors, Ross ‘cal’. E: Ursula (p. Orşoia)
OSZKÁR m., rom. Oscar (MEO 153). E: Oscar (p. Oscar)
OSZLÁR m., din tr. v. aslar ‘bărbaţi dintr-un neam turcic’ (p. Oslar)
OSSZIÁN m., din limba celtică Ossian. E: Ossian (p. Ossian)
OSZVALD m., din germ. Oswald, din germ. v. Answald ‘Dumnezeu + putere’. E: Oswald (p. Osvald)
OSZVALDA f., din magh. Oszvald (formă feminină artificială) (p. Osvalda)
OTELLÓ m., din it. Othello, din germ. Ode Ote, din germ. v. od- ‘bogăţie, belsug’ (p. Otello)
OTÍLIA f., rom. Otilia (MEO 225). E: Ottilia (p. Otilia)
OTMÁR m., din germ. Otmar, din germ. v. od- + mar ‘bogăţie + vestit’ (p. Otmar)
OTTÓ m., din germ. forma dim. ale numelor Otfrid, Otmar. E: Otto (p. Otto)
OTTOKÁR m., din germ. Ottokar, din germ. v. od- + wakar ‘bogăţie + treaz’ (p. Ottocar)
OVÍDIUSZ m., din lat. Ovidius ‘proprietar de oi’ (p. Ovidius)
OXANA f., rom. Oxana (MEO 292) (p. Oxana
OZMIN m., ?din eng. Osmond, Oswin. E: Oswin (p. Ozmin)
OZOR m., din magh. v. Uzur, din tr. v. (nume de neam) o uz ‘săgeată’+ -r (suf. dim. magh. v.) (p. Ozor)

Ö
ÖDÖN m., din magh. v. Ögyén (după pronunţarea în ungureşte al numelui Eugen). E: Eugene. (p. Oedoen)
ÖRKÉNY m., din magh. v. Ürkün, din tr. v. arkin ‘om liber’ sau ‘erou’ (p. Oerchieni)
ÖRS m., din magh. Ürs, din tr. v. er ‘om, bărbat’ (p. Oerş)
ÖRSI f., din magh. Örs (formă feminină artificială) (p. Oerşii)
ÖRZSE f., din magh. Erzsébet (variantă dialectală, formă dim.) (p. Oerje)
ŐSZIKE f., din magh. őszike ‘nume de floare’ (Colchicum autumnale) (p. Oesiche)
ÖZSÉB m., din gr. latinizată al numelui Eusebius ‘blând, blajin’. E: Eusebius (Oejeb)

P
PÁL m., rom. Pavel (DOR 130, MEO 231-232). E: Paul (p. Pal)
PÁLMA f., din lat. palma ‘palm’ (p. Palma)
PALÓMA f., din sp. ‘porumb’. E: Paloma (p. Paloma)
PAMÉLA f., din limba gr. Pamela, folosită în eng., germ., it., olandez / ă etc. ‘plin de miere de albine’. E: Pamela (p. Pamela)
PAMFIL m., rom. Pamfil (Pamfilie) (DOR 124, MEO 227-228) (p. Pamfil)
PAMÍNA f., din opera lui Mozart: Flautul fermecat (nume artificială) (p. Pamina)
PANNA f., din magh.(formă dim.) (p. Panna)
PANTELEON m., rom. Pantelimon (DOR 126, MEO 229) (p. Panteleon)
PÁRIS m., din gr. v.? ‘constructor + singuratic’. (Pariş)
PASZKÁL m., rom. Pascal (DOR 129, MEO 230-231). E: Paschal (p. Pascal)
PASZTORELLA f., din it. pastorella ‘păstoraş’ (p. Pastorella)
PATONY m., din magh. v. Poton, ?din germ. v. Pott ‘vasă’ sau ?germ. v. Poth ‘lac’ (p. Patoni)
PATRÍCIA f., rom. Patricia (MEO 231). E: Patricia (MEO 231). (p. Patriţia)
PATRÍCIUS m., rom. Patrichie (DOR 129), Patriciu (MEO 231). E: Patricius (p. Patriţiuş)
PATRIK m., din forma irlandeză prescurtată ale numelui Patricius. E: Patrick (p. Patric)
PAULA f., rom. Paula (MEO 232). E: Paula (p. Paula)
PAULINA f., rom. Paulina (MEO 232. E: Pauline (p. Paulina)
PÁZMÁN m., din magh. v. Pazman, ?din sl. Poznan ‘om merituos’ (p. Pazman)
PELÁGIA f., rom. Pelaghia (DOR 131, MEO 232). E: Pelagia (p. Pelaghia)
PELÁGIUSZ m., rom. Pelagie (MEO 232). E: Pelagius (p. Pelaghius)
PELBÁRT m., din germ. Filibert, din germ. v. Philibert sau ?din lat. Privatus, orig. Privat Pelbart. E: Philibert (p. Pelbart)
PELLEGRIN m., rom. Peregrin (DOR 131). E: Peregrine (p. Pellegrin)
PENELOPÉ f., rom. Penelopa (MEO 232-233). E: Penelope (p. Penelope)
PENTELE m., rom. Pantelimon (DOR 126, MEO 229) (p. Pentele)
PEÓNIA f., din lat. Peonia arborea, nume de plantă. Lat. Peonia din paeonia, forma feminină a adjectivului paeonius ‘cel care aparţine de Paean, vindecător’. E: Peony (p. Peonia)
PEREGRINA f., din forma feminină al numelui Peregrinus. E: Peregrine (p. Peregrina)
PERENNA f., din lat. Perenna, din lat. perennia ‘etern’ (p. Perenna)
PERIKLÉSZ m., rom. Pericle (MEO 233) (p. Pericles)
PERJÁMOS m., din magh. Periamos, din gr. v. Priamos (p. Periamoş)
PERPETUA f., din lat. perpetuus ‘statornic’. E: Perpetua (p. Perpetua)
PÉTER m., rom. Petru (DOR 132, MEO 234-235). E: Peter (p. Peter)
PETŐ m., din magh. Péter (formă dim. magh. v.) (p. Petoe)
PETRA f., rom. Petra (MEO 235). E: Petra (p. Petra)
PETRONELLA f., rom. Petronela (MEO 234). E: Petronella (p. Petronella)
PETRÓNIA f., rom. Petronela (MEO 234). E: Petronia (p. Petronia)
PETRÓNIUSZ m., rom. Petronius (MEO 234) (p. Petronius)
PETÚNIA f., din magh. petúnia ‘petunia’ (p. Petunia)
PETÚR m., din magh. Péter (formă artificială) (p. Petur)
PILÁDÉSZ m., din gr. v. ?(nume de oraş) (p. Pilades)
PINTYŐKE f., din magh. pinty ‘piţigoi’ (p. Pintioeche)
PIRAMUSZ m., din gr. v. Piramos ‘?’ (p. Piramus)
PIROSKA f., din magh. piros ‘roşu’ + -ka (suf. dim.) sau din lat. Prisca. E: Prisca (p. Piroşca)
PIUSZ m., din lat. Pius ‘blând’. E: Pius (p. Pius)
PLACID m., din lat. placid ‘liniştit, blând prietenos’. E: Placido (p. Plaţid)
PLACIDA f., varianta feminină al numelui lat. Placidus (magh. Placid). E: Placida (p. Plaţida)
POLETT f., din franc. Polett, orig. franc. Paula. E: Paula (p. Polett)
POLIDOR m., din gr. v. Polydoros ‘darnic’ (p. Polidor)
PÓLIKA f., din magh. (nume hipoc.) Pol- + -ika (suf. dim.) (p. Polica)
POLIKÁRP m., rom. Policarp (MEO 236) (p. Policarp)
POLINA f., rom. Polina (MEO 232). E: Pollyanna (p. Polina)
POLIXÉNA f., rom. Polioxenia (MEO 236). E: Polyxena (p. Polixena)
POLLA f., din magh. Paula (formă dim.) (p. Polla)
POMPÍLIA f., rom. Pompilia (MEO 237) (p. Pompilia)
POMPÓNIA f., din lat. Pomponius (formă feminină) (p. Pomponia)
PONGOR m., din magh. Pongrác (formă magh. v.) (p. Pongor)
PONGRÁC m., rom. Pancratie (DOR 125, MEO 228). E: Pancras (p. Pongraţ)
POPPEA f., ?din lat. Pompeia ‘femeie din oraşul Pompei’ sau din. lat. Poppaeus (nume gentilic) (p. Poppea)
PORFIR m., rom. Porfir (MEO 238) (p. Porfir)
PRÍMUSZ m., din lat. Primus ‘primul născut’. E: Primus (p. Primus)
PRISZCILLA f., din lat. Priscilla, forma hipoc. al numelui Prisca. E: Priscilla (p. Prisţilla)

R
RABÁN m., din sl. hrabrec ‘erou’ sau din germ. Raban, din germ. v. hraban ‘corb’. E: Raban (p. Raban)
RADAMESZ m., din opera Aida de Verdi (nume artificială) (p. Radames)
RADISZLÓ m., rom. Radislav (MEO 239) (p. Radislo)
RADÓ m., din magh. nume hipoc. Rad- + -o (suf. dim.) (p. Rado)
RADOMÉR m., rom. Radomir (MEO 239) (p. Radomer)
RADOS m., din magh. nume hipoc. Rad- + -os (suf. dim.) (p. Radoş)
RADOVÁN m., rom. Radovan (MEO 239) (p. Radovan)
RADVÁNY m., din sl. Radovan, din sl. radov ‘îl face bucuros’ + -n (suf. dim.) (p. Radvani)
RAFAEL m., rom. Rafael (DOR 138, MEO 240). E: Rafael (p. Rafael)
RAFAELLA f., rom. Rafaila (DOR 138, MEO 240). E: Rafaella (p. Rafaella)
RÁFIS m., din magh. Rafael (forma magh. v.) (p. Rafiş)
RÁHEL f., rom. Rahel (DOR 138, MEO 164). E: Rachel (p. Rahel)
RAJMUND m., din germ. Raimund, din germ. v. Raginmunt ‘deştept apărător’. E: Raymond (p. Raimund)
RAJMUNDA f., forma feminină latinizată al numelui Rajmund. E. Raymonde (p. Raimunda)
RAJNALD m., din germ. Reinald, din germ. Reinhold ‘membru în sfat(ul bătrânilor)’. E: Reynold (p. Rainald)
RAMÓN m., rom. Ramon (MEO 241). E: Ramon (p. Ramon)
RAMÓNA f., rom Ramona (MEO 241). E: Ramona (MEO 241). E: Ramona)
RÁPOLT m., din germ. Rappold, din germ. v. Rabbold, orig. germ. v. rat + bold ‘sfat + curajos’ (p. Rapolt)
RÁTOLD m., din germ. Ratold, din germ. v. rat + wald ‘sfat + activ’ (p. Ratold)
RAUL m., rom. Raul (MEO 239). E: Raouk (p. Raul)
RAZMUS m., din germ. Rasmus, orig. germ. Erasmus. E: Erasmus (p. Razmuş)
RÁZSONY m., din magh. Rásony, din sl. nume hipoc. Ra- + sin (suf. dim. sl.) (p. Rajoni)
REA f., din nume it. v. lat. Rhea era numele lui Rhea Silvia, fataregelor Numitor, mama lui Romulus şi Remus sau din numele lui Rheia din mitologia gr., fata lui Uranos şi Gaia, soţia lui Cronos. E: Rhea (p. Rea)
REBEKA f., rom. Reveca (DOR 139). E: Rebecca (p. Rebeca)
REGINA f., rom. Regina Reghina (MEO 242). E: Regina (p. Reghina)
REGINALD m., din germ. Reginald, din germ. v. Reinhold ‘membru în sfat(ul bătrânilor)’. E: Reginald (p. Reghinald)
REGŐ m., din magh. v. Regő, din magh. v. nume hipoc. Reg- + ő (suf. dim.) (p. Regoe)
RÉKA f., din germ. v. ?Kreek Creck ‘apă, pârâu’. Numele soţiei lui Attila, regele hunilor, Kreka, Rekan, transformată în magh. (Pronunţarea în tr. era: Arikan) (p. Reca)
RELINDA f., din germ. Reilinde, din germ. Reglinde, orig. germ. v. regin + lint ‘destin + tei’ (p. Relinda)
RELLA f., din magh. remény ‘speranţă’ + -ke (suf. dim.) (p. Remenicke)
REMÉNYKE f., din magh. remény ‘speranţă’ + -ke (suf. dim.) (p. Remenicke)
REMIG m., din prescurtarea lat. Remigius ? ‘marinar, vâslaş’. E: Remigius, Remy (p. Remig)
RÉMUSZ m., rom. Remus (MEO 242, 246). E: Remus (p. Remus)
RENÁTA f., rom. Renata (MEO 243). E: Renata (p. Renata)
RENÁTÓ m., din it. Renato ‘renăscător’. E: Renatus (p. Renato)
RENÉ f., din franc. René. E: Renatus (p. Rene)
RÉTA f., rom. Reta (MEO 200) (p. Reta)
REZEDA f., din magh. rezeda (Reseda odorata) ‘reseda’ (p. Rezeda)
RÉZMÁN m., din magh. v. Razman, din germ. v. Rasamann, orig. germ. Erasmann (p. Rezman)
REZSŐ m., din magh. v. Rézső Réső ‘?’ (p. Rejoe)
RIA f., din magh. Mária (formă dim.) (p. Ria)
RICHÁRD m., din germ. Richard ‘domnitor puternic’. E: Richard (p. Richard)
RIKARDA f., din sp. Ricarda, forma feminină sp. al numelui Richárd. E: Ricarda (p. Ricarda)
RITA f., rom. Rita (MEO 200). E: Rita (p. Rita)
RIZA f., din magh. Terézia (artificial hipoc. formă) (p. Riza)
RÓBERT m., rom. Robert (MEO 243-244). E: Robert (p. Robert)
ROBERTA f., rom. Roberta (MEO 243). E: Roberta (p. Roberta)
ROBERTINA f., rom. Robertina (MEO 243). E: Robertina (p. Robertina)
ROBIN m., din franc. şi eng., forme dim. al numelui Róbert. E: Robin (p. Robin)
RODELINDA f., din germ. Rodelinde, din germ. v. hruod + linte ‘glorie+ tei’ (p. Rodelinda)
RODION m., rom. Rodion (DOR 139, MEO 244). E: Rodion (p. Rodion)
RODRIGÓ m., din sp. Rodrigo, din germ. Roderich ‘domnitor vestit’. E: Roderich (p. Rodrigo)
RÓKUS m., din lat. Rochus, din numele hipoc. germ. care încep cu Roch-. E: Rochus (p. Rocuş)
ROLAND m., rom. Roland (MEO 243-244). E: Rolland (p. Roland)
ROLF m., din germ. Rolf care este forma dim. al numelui Rudolf. E: Rolph (p. Rolf)
ROMÁN m., rom. Roman (DOR 140, MEO 245-246). E: Roman (p. Roman)
ROMANA f., rom. Romana (MEO 246). E: Romana) (p. Romana)
RÓMEÓ m., rom. Romeo (MEO 246). E: Romeo (p. Romeo)
ROMOLA f., din lat., varianta feminină al numelui Romulus. E: Romola. (p. Romola)
ROMUALD m., din germ. Rumolt: prima parte: Rum din numelr Romei. E. Romwald (p. Romuald)
ROMULUSZ m., rom. Romulus (DOR 139, MEO 242-246). E: Romulus (p. Romulus)
ROVÉNA f., din eng. Rowena, etimologie necunoscută. E: Rowena (p. Rovena)
ROXANA f., rom. Roxana (DOR 364, MEO 249). E: Roxana (p. Roxana)
RÓZA f., din magh. Rozália (formă hipoc.) sau din lat. rosa ‘trandafir’. Rom. Roza (MEO 247-248). E: Rosa (p. Roza)
ROZÁLIA f., rom. Rozalia (MEO 248-249). E: Rosalia (p. Rozalia)
ROZALINDA f., din germ. Rosalinde ‘glorie sau cal+ tei’. E: Rosalind (p. Rozalinda)
ROZAMUNDA f., din germ. Rosamunde. E: Rosamund (p. Rozamunda)
ROZANNA f., din it. Rosanna = Rosa + Anna. E: Rosanna (p. Rozanna)
ROZINA f., rom. Rozina (MEO 247). E: Rosina (p. Rozina)
ROZITA f., rom. Rozita (MEO 247). E: Rosita (p. Rozita)
ROZMARIN f., din magh. rozmaring ‘rozmarin’ (p. Rozmarin)
ROZVITA f., din germ. Roswitha, din germ. v. hruod + swinths ‘glorie + puternic’ (p. Rozvita)
RÓZSA f., din magh. rózsa ‘trandafir’. Rom. Roja (DOR 456). E: Rosa (p. Roja)
RUBEN m., din ebr. Ruben sau Reuben ‘uitaţi-vă un băiat’. E: Ruby (p. Ruben)
RUBINA f., forma feminină al numelui Rubin. E: Rubina (p. Rubina)
RUDOLF m., rom. Rudolf (DOR 364, MEO 194, 243-244). E: Rudolph (p. Rudolf)
RUDOLFINA f., forma feminină al numelui Rudolf + -ina (suf. dim.). E: Rudolphine (p. Rudolfina)
RUFINA f., varianta feminină latinizată al numelui Rufinus, din Rufus. E: Rufina (p. Rufina)
RÚFUSZ m., din lat. Rufus (nume de familie) ‘roşu’. E: Rufus (p. Rufus)
RUPERT m., din germ. Rupert, orig. germ. v. Robert. E: Rupert (p. Rupert)
RUPERTA f., forma feminină latinizată al numelui Rupert. E: Ruperta (p. Ruperta)
RUSZALKA f., din rusa Rusalca Ruslanca Ruslana, orig. (varianta feminină al numelui rus Ruslan) tr. Arslan ‘leu’ (p. Rusalca)
RUSZLÁN m., din rusa Ruslan, din tr. Arslan ‘leu’ (p. Ruslan)
RUSZLÁNA f., forma feminină rusă al numelui Ruszlan (p. Ruslana)
RUSZTEM m., din persian Rustem ‘rustic’ (p. Rustem)
RUTH f., rom. Ruth (MEO 245). E: Ruth (p. Ruth)

S
SÁBA f., din lat. Saba, ?din gr. v. Saba, din ebr. Saba ‘convertit’ (p. Şaba)
SALAMON m., rom. Solomon (DOR 150, MEO 259). E: Salomon (p. Şalamon)
SÁMSON m., rom Samson (DOR 141, MEO 251). E: Samson (p. Şamşon)
SAMU m., din magh. Sámuel (formă dim.) (p. Şamu)
SÁMUEL m., rom. Samuil, Samuel (DOR 141-142, MEO 251). E: Samuel (p. Şamuel)
SAMUELLA f., din magh. Sámuel (formă artificială feminină) (p. Şamuella)
SÁNDOR m., din forma dim. it. Sandro sau germ. Sander al numelui gr. Alexandros. Ro. Alexandru (DOR 7, MEO 31-33). E: Alexander (p. Şandor)
SÁRA f., din magh. Sara (DOR 142). E: Sarah (p. Şara)
SAROLT f., din magh. v. Saroldu, din tr. v. sar + olt ‘alb + nevestuică’ (p. Şarolt)
SAROLTA f., din magh. v. Sarolt (p. Şarolta)
SAUL m., rom. Saul (DOR 142). E: Saul (p. Şaul)
SEBES m., din magh. Sebestyén (formă dim. magh. v.) (p. Şebeş)
SEBESTYÉN m., din magh. Sevastian, Sebastian (DOR 145, MEO 252). E: Sebastian (p. Şebeştien)
SEBŐ m., din magh. Sebestyén (formă dim. magh. v.) (p. Şeboe)
SEHEREZÁDÉ f., din numele Seherezada, eroina principală din O mie şi una de nopţi (p. Şeherezade)
SEJLA f., din eng. Sheila, formă dim. al numelui Cecilia. E: Sheila (p. Şeila)
SEMJÉN m., din magh. Simeon (formă hipoc. magh. v.) (p. Şemeien)
SIMEON m., rom. Simeon, Simion (DOR 147, MEO 256/257). E: Simeon (p. Şimeon)
SIMON m., rom. Simion (DOR 147, MEO 234, 257). E: Simon (p. Şimon)
SKOLASZTIKA f., din lat. Scholastica ‘cel care aparţine de şcoală, învăţător, elev’. E: Scholastica (p. Şcolastica)
SOLT m., din magh. v. Solta, din tr. v. sultan ‘rege’ (p. Şolt)
SÓLYOM m., din magh. sólyom ‘şoim’ (p. Şoiom)
SOMA m., din magh. Sámuel (formă dim.) sau din magh. som ‘corn’ (Şoma)
STEFÁNIA f., rom. Ştefania (DOR 155, MEO 264). E: Stephanie (p. Ştefania)
STELLA f., rom. Stela (MEO 260-261). E: Stella (p. Ştella)
SUDÁRKA f., din magh. sudár ‘zvelt’ + -ka (suf. dim.) (p. Şudarca)
SUGÁRKA f., din magh. sugár ‘rază’ + -ka (suf. dim.) (p. Şugarca)
SURÁNY m., din sl. Suran ‘cumnat’ sau din magh. v. Suran, orig. tr. v. cur ‘rang, prinţ’ + -n (suf. dim. magh. v.) (p. Şurani)

SZ
SZABELLA f., din it. m Sabella, orig. it. Sabina. E: Sabina (p. Sabella)
SZABIN m., rom. Sabin (Savin) (DOR 142, MEO 250). E: Sabine (p. Sabin)
SZABINA f., rom. Sabina (MEO 14, 250). E: Sabina (p. Sabina)
SZABOLCS m., din magh. v., Szobolcs, ?din sl. Sobol ‘samur’ + -cs (suf. dim. magh. v.) (p. Sabolci)
SZALÁRD m., ?din magh. Zorard, din sl. Zorar Zoran, din sl. Zorislav, din sl. v. zar + slava sau din magh. v. Szovárd, din sl. Sovra, din sl. Sofro, din sl. Sofronij. E: Sophronia (p. Salard)
SZALÉZ m., din lat. Salesianus (supranumele lui Sf. Francisc) ‘om din Sales’ (p. Salez)
SZALÓK m., din magh. Szolók, din magh. v. (nume hipoc.) Szol- Szal- + -ók (suf. dim. magh. v.) (p. Saloc)
SZALÓME f., rom. Salomia, Salomeea (DOR 141, MEO 250-251). E: Salome (p. Salome)
SZALVÁTOR m., din lat. Salvator ‘mântuitor’. E: Salvador (p. Salvator)
SZALVIA f., din lat. Salvius (formă feminină) din lat. salvus ‘integru, neştirbit’ p. Salvia
SZANDRA f., rom. Sandra, reprezentând diminutivul autonomizat al numelui Alexandra, varinata feminină al numelui Alexandros (DOR 6-7, NEO 33). E: Sandra (p. Sandra)
SZANISZLÓ m., din sl. Stanislav, din sl. stan + slava ‘splendid + glorie’ (p. Sanislo)
SZANTINA f., din it. Santina, din it. santina, orig. it. santa ‘sfânt’ (p. Santina)
SZAVÉTA f., rom. Saveta, Elisaveta (MEO 122). E: Elisabeta (p. Saveta)
SZEBÁLD m., din germ. Sebald, din germ. Sieg + bald ‘victorie + curajos’ (p. Sebald)
SZECSŐ m., din magh. v. Szécs, din tr. v. sec ‘alesul’ (p. Secieu)
SZEDERKE f., din magh. szeder ‘mură’ + –ke (suf. dim.) (p. Sederche)
SZEGFŰ f., din magh. szegfű ‘garoafă’ (p. Segfue)
SZELEMÉR m., din magh. v. Selemér Silemer Zelemér, din magh. v. szülemer ‘urmaş’ (p. Selemer)
SZELLŐKE f., din magh. szellő ‘vânt’ + -ke (suf. dim.) (p. Selloeche)
SZEMERE m., din magh. v. Szemere, din magh. v. szem ‘ochi’ sau seminţe’+ -r (suf. dim. magh. v.) (p. Semere)
SZEMŐKE f., din magh. szem ‘ochi’ + -őke (suf. dim. magh.) (p. Semoeche)
SZENDIKE f., din magh. szende ‘blând’ + -ke (suf. dim.) (p. Sendiche)
SZENDILE f., nume artificial (p. Sendile)
SZÉNIA f., rom. Xenia (MEO 236, 292). E: Xenia (p. Senia)
SZERÁF m., din germ. Seraph, din prescurtarea numelui ebr. Serafim. Rom. Serafim (DOR 144, MEO 253). E: Seraphin (p. Seraf)
SZERAFINA f., rom. Serafima (MEO 253). E: Seraphina (p. Serafina)
SZERÉNA f., varianta feminină al numelui Szerénusz. E: Serena (p. Serena)
SZERÉNUSZ m., din lat. Serenus, din lat. serenus ‘liniştit, calm’ (p. Serenus)
SZERGIUSZ m., rom. Sergiu (Serghie) (DOR 144, MEO 253). E: Serge (p. Serghius)
SZERVÁC m., din lat. servator ‘eliberat’ (p. Servaţ)
SZEVÉR m., rom. Sever (DOR 145, MEO 253) (p. Sever)
SZEVERÉD m., din magh. v. Szeverid, ?din germ. Siegfried. E: Siegfried. E: Siegfried (p. Severed)
SZEVERIN m., rom. Severin (DOR 145, MEO 14, 253) (p. Severin)
SZEVERINA f., rom. Severina (MEO 253) (p. Severina)
SZIBILLA f., rom. Sibila (DOR 146, MEO 254). E: Sybil (p. Sibilla)
SZIDÓNIA f., rom. Sidonia (MEO 14, 254). E: Sidonia (p. Sidonia)
SZIDOR m., rom. Sidor (MEO 180). E: Isidor (p. Sidor)
SZIGFRID m., din germ. Siefried, Sigfrid ‘victorie + pace’. E: Siegfried (p. Sigfrid)
SZILAMÉR m., din magh. Szelemér (forma magh. v.) (p. Silamer)
SZILÁRD m., din magh. szilárd ‘stabil, constant’ (se foloseşte ca omolog numelui lat. Constantinus) (p. Silard)
SZILAS m., din magh. Szilos, din magh. szil ‘ulm’ + -s (suf. dim.) (p. Silaş)
SZILÁRDA f., varianta feminină al numelui magh. Szilárd (formă artificială) (p. Silarda)
SZILVÁNA f., forma feminină al numelui Szilvánusz (p. Silvana)
SZILVÁNUSZ m., rom. Silvanus (Silviu) (MEO 256). E: Silvanus) (p. Silvanus)
SZILVESZTER m., rom. Silvestru (DOR 146-147, MEO 255). E: Silvester (p. Silvester)
SZILVIA f., rom. Silvia (MEO 255- 256). E: Silvia (p. Silvia)
SZILVIUSZ m., rom. Silviu (MEO 255-256). E: Silvius (p. Silvius)
SZIMÓNA f., rom. Simona (MEO (p. Simona)
SZIMONETTA f., rom. Simoneta (MEO 257). E: Simonetta (p. Simonetta)
SZIRÉN f., din gr. siren, seiren ‘sirenă, fiinţă mitologică’. E: Cyrena (p. Siren)
SZÍRIUSZ m., din lat. Syrius ‘om din Siria’ (p. Sirius)
SZIRONKA f., din magh. v. Sziron, ?din magh. v. szil ‘ulm’+-ka (suf. dim.) (p. Sironca)
SZIXTUSZ m., din lat. Sixtus, din gr. Xüstos ‘neted, fin’. E: Sixtus (p. Sixtus)
SZOFRON m., rom. Sofronie (DOR 150, MEO 14, 159). (p. Sofron)
SZOFRÓNIA f., rom. Sofronia (MEO 259). E: Sophronia (p. Sofronia)
SZOKRATÉSZ m., din numele marelui filozof gr. E: Socrates (p. Socrates)
SZÓLÁT m., din magh. v. Szórád (p. Solat)
SZÓLON m., din numele marelui om de stat gr. E: Solon (p. Solon)
SZONJA f., rom. Sonea (MEO 259). E: Sophia (p. Sonia)
SZONÓRA f., din lat. sonora ‘voce sonoră’ (p. Sonora)
SZÓRÁD m., din magh. v. Zorard, Zoran, din sl. zar + slava ‘zori + glorie’ + -d (suf. dim. magh. v.) (p. Sorad)
SZORINA f., rom. Sorina (MEO 260) (p. Sorina)
SZOVÁT m., din magh. Szólát, Szórád (p. Sovat)
SZÖRÉND m., din magh. Szörény +-d (suf. dim.) (formă artificială) (p. Soerend)
SZÖRÉNKE f., din magh. Szörény (formă artificială) (p. Soerenche)
SZÖRÉNY m., din magh. v. Szeveren, din tr. v. sevar ‘amant’ (p. Soereni)
SZTELLA f., rom. Stela (DOR 152, MEO 260-261). E: Stella (p. Stella)
SZULAMIT f., nume biblică Sulamit, forma feminină al numelui Solomon (p. Sulamit)
SZULTÁNA f., rom. Sultana (MEO 262) (p. Sultana)
SZVETLÁNA f., rom. Svetlana (MEO 263) (p. Svetlana)

T
TÁBITA f., din arameeană căprioară. E: Tabitha (p. Tabita)
TÁCIA f., din ?lat. Tatius (formă feminină) (p. Taţia)
TACITUSZ m., din lat. Tacitus (nume istoriografului roman), din lat. tacitus ‘liniştit, tăcut’ (p. Taţitus)
TADDEUS m., rom. Tadeu (DOR 156, MEO 266). E: Thaddeus (p. Taddeuş)
TÁDÉ m., din magh. Taddeus (formă dim.) (p. Tade)
TAKSONY m., din magh. v. Toksun, din tr. v. toqsin ‘puternic, sălbatic, tare’ (p. Tacşoni)
TALABOR m., din nume de râu magh. Talabor, orig. ? tr. v. tulpar ‘cal de luptă’ (p. Talabor)
TALAMÉR m., din sl. Dalimir, din sl. dal+ mir ‘departe + pace’ (p. Talamer)
TÁLIA f., din gr. v. Thalia (din numele muzei teatrului) ‘lux, satisfacţie’ (p. Talia)
TAMARA f., rom. Tamara (DOR 156, MEO 266). E: Tamara (p. Tamara)
TAMÁS m., rom. Toma (DOR 163, MEO 273-275). E: Thomas (p. Tamaş)
TANÁZIA f., din magh. Atanázia (formă artificială) (p. Tanazia)
TÁNJA f., rom. Tania, Tanea (DOR 157, MEO 267) (p. Tania)
TANKRÉD m., din normand Tancred, orig. germ. Dankrad ‘gânditor, sfătuitor’. E: Tancred (p. Tancred)
TARCAL m., din magh. (nume de oronim) Tarcal ‘?’ (p. Tarţal)
TARDOS m., din magh. v. Turdos, ? orig. tr. v. Turdi ‘rămăşiţă’ (p. Tardoş)
TARJÁN m., din magh. v. (nume de neam) Tarjan, din tr. v. ‘locţiitor de rege’ (p. Tarian)
TÁRKÁNY m., din magh. v. Tarkan, orig. tr. v. ‘locţiitor de rege’ (p. Tarchiani)
TARZÍCIA f., din ? lat. tarsensis ‘om din oraşul Tarsos’ (p. Tarziţia)
TAS m., din nume magh. v. Tosu, orig. tr. v. tas ‘piatră’ (p. Taş)
TASZILÓ m., din it. Tasso, ?din gr. v.’om originar din insula Thasos’ (p. Tasilo)
TATJÁNA f., rom. Tatiana (DOR 157, MEO 267) (p. Tatiana)
TAVASZKA f., din magh. tavasz ‘primăvară’ + -ka (suf-. dim.) (p. Tavasca)
TEA f., din germ. Thea (forma dim. ale numelor Dorothea, Theresia). Rom. Tea (MEO 112). E: Thea (p. Tea)
TEDDI m., din eng. (forma dim. ale numelor Edgar, Edmond Edvard) E: Teddy (p. Teddi)
TEGZA f., din magh. tegez ‘tolbă’ + -a (suf. dim.) (p. Tegza)
TEKLA f., rom. Tecla (DOR 157, MEO 277). E: Thecla (p. Tecla)
TELMA f., din eng. E: Thelma (p. Telma)
TÉMISZ f., din gr. v. ‘corect, corespunzător’(p. Temis)
TÉNIA f., ? forma hipoc. al numelui Antónia (p. Tenia)
TEÓ m., forma dim. ale numelor germ. care încep cu Theo- (p. Teo)
TEOBALD m., din germ. Theobald ‘popor + curajos’. E: Theobaldus (p. Teobald)
TEOBALDA f., varianta feminină latinizată al numelui Teobald. E: Theobalda (p. Teobalda)
TEODOLINDA f., rom. Teodolinda (MEO 192, 277) (p. Teodolinda)
TEODOR m., rom. Teodor (DOR 158, MEO 180, 207, 276). E: Theodor (p. Teodor)
TEODÓRA f., rom. Teodora (MEO 276-277). E: Theodora (p. Teodora)
TEODÓZIA f., forma feminină al numelui gr. latinizat Theodosius ‘darul lui Dumnezeu’. E: Theodosia (p. Teodozia)
TEOFÁNIA f., rom. Teofana (MEO 268-269). E: Theophania (p. Teofania)
TEOFIL m., rom. Teofil (DOR 160, MEO 269). E: Theophilus (p. Teofil)
TEOFILA f., forma feminină latinizată al numelui Teofil. E: Theophila (p. Teofila)
TEÓNIA f., din forma latinizată feminizată al numelui gr. Theonas ‘cel care aparţine domnului’ (p. Teonia)
TERCIA f., din lat. tertia ‘a treia’ (p. Terţia)
TERESTYÉN m., din magh. Trisztán (formă dim. magh. v.) (p. Tereştien)
TERÉZ f., rom. Tereza (DOR 160, MEO 270). E: Theresa (p. Terez)
TERÉZIA f., rom. Tereza (DOR 160, MEO 270). E: Theresa (p. Terezia)
TERTULLIA f., din lat. Tertullia, orig. lat. tertia ‘al treilea’ + -ullia (suf. dim. lat.) (p. Tertullia)
TESSZA f., forma dim. al numelui eng. Theresa. E: Tessa (p. Tessa)
TÉTÉNY m., din magh. v. Tuhutum, din tr. v. tegit ‘prinţ’ (p. Teteni)
TÉTISZ f., din numele zeiţei Thetis, fata zeului mării din mitologia gr. E: Thetis (p. Tetis)
TÉZEUSZ m., din gr. v. ‘fondator’ (p. Tezeus)
TIBÁD m., din magh. Teobald (formă dim.) (p. Tibad)
TIBÉRIUSZ m., din nume gentilic lat. Tiberius ‘om originar de pe malul râului Tiberis’ (p. Tiberius)
TIBOLD m., din magh. Teobald (p. Tibold)
TIBOR m., din magh. Tiborc (formă scurtată) (p. Tibor)
TIBORC m., din lat. Tiburtius ‘om originar din oraşul Tibur’ (p. Tiborţ)
TÍCIA f., din prescurtarea numelui Laetitia. E: Titia (p. Tiţia)
TICIÁNA f., din lat. Titiana (etimologia neclarificată) (p. Tiţiana)
TIHAMÉR m., din sl. Tihomir, din sl. tih + mir ‘linistit + pace’ (p. Tihamer)
TILDA f., din germ. Thilde (formă dim. ale numelor Mathild şi Klothilde), din germ. –thilde (p. Tilda)
TILLA f., din germ, Tilda, formă dim. ale numelor Mathilde, Ottilie. E: Tilly (p. Tilla)
TÍMEA f., din gr. v. Euthymia ‘bun+ cinste’ (p. Timea)
TIMON m., din gr. v. ‘preţios, valoros’ (p. Timon)
TIMÓT m., din magh. Timóteus (formă prescurtată) (p. Timot)
TIMUR m., rom. Timur (MEO 75) (p. Timur)
TINA f., rom. Tina (MEO 89, 97, 279). E: Tina (p. Tina)
TÍRIA f., din gr. v. Thyria ‘femeie originară din insula Thyros’ (p. Tiria)
TIRZUSZ m., din gr. v. Thyrsus ‘băţ’ (p. Tirzus)
TITÁN m., din gr. v. Titan ‘uriaş’, titan’ (p. Titan)
TITÁNIA f., din gr. v. Titania ‘uriaşă’ (p. Titania)
TITANILLA f., din lat. Titanilla, orig. gr. v. Titan ‘uriaş’+ -illa (suf. dim. lat.) (p. Titanilla)
TITUSZ m., rom. Titus (DOR 162, MEO 273). E: Titus (p. Titus)
TIVADAR m., din magh. Teodor. Rom. Tivodar, Tivodor (DOR 159, MEO 277) (p. Tivadar)
TÓBIA m., varianta feminină al numelui Tóbiás. E: Tobie (p. Tobia)
TÓBIÁS m., rom. Tovia, Tobias (DOR 163). E: Toby (p. Tobiaş)
TÓDOR m., din magh. Teodor. Rom. Todor (DOR 158) (p. Todor)
TOMAJ m., din magh. v. (nume gentilic) Tomaj, din tr. v. tumaj ‘liniştit, tăcut’ (p. Tomai)
TOMÁZIA f., din lat. Thomasia, forma feminină al numelui Thomas. E: Thomas (p. Tomazia)
TOMOR m., din magh. v. Tömör (p. Tomor)
TONUZÓBA m., din magh. v. Tonuzoba orig. tr. v. tonguz + aba ‘mistreţ + tată’ (p. Tonuzoba)
TOSZKA f., din it. Tosca, din lat. Toscaniana ‘femeie din Toscania’(p. Tosca)
TÖHÖTÖM m., din magh. v. Tuhutum, orig. tr. v. tegit ‘prinţ’ (p. Töhötöm)
TÖMÖR m., din magh. v. Tumur, orig. tr, v. Temür, din tr v. temir ‘fier’ (p. Tömör)
TÖRTEL m., din magh. v. Türtel, orig. tr. v. tört + al ‘patru + trib’ (p. Törtel)
TRAJÁNUSZ m., rom. Traian (DOR 391, MEO 275) (p. Traianus)
TULIPÁN f., din magh. Tulipán ‘lalea’ (p. Tulipan)
TULLIA f., din lat. Tullia, forma feminină al numelui roman gentilic Tullius. E: Tullia (p. Tullia)
TUZSON m., din magh. Tuzon (etimologie necunoscută) (p. Tujon)
TÜNDE f., din magh. tünde ‘zână’ (p. Tuende)

U
UBUL m., din germ. Ubaldo, orig. germ. v. Hugbald: hugu + bald ‘idea + curajos’ (p. Ubul)
UGOD m., din magh. v. Ugod, din sl. Ugrin Ugron ‘om maghiar’ (p. Ugod)
UGOR m., din magh. Ugod (p. Ugor)
UGRON m., din sl. Ugrin, Ugron ‘om maghiar’ (p. Ugron)
ULÁSZLÓ m., din sl. Vladislav, din sl. vlada + slava ‘putere + glorie’ (p. Ulaslo)
ULJÁNA f., din rusa Uljana, Juliana. E: Juliana (p. Uliana)
ULLA f., din finl. Ulrika. E: Ulrica (p. Ulla)
ULPIÁN m., din lat. Vulpianus, ?din lat. vulpes ‘vulpea’ (p. Ulpian)
ULRIK m., din germ. v. Uodalrich ‘stăpâneşte proprietatea-i moştenită’. E: Ulric (p. Ulric)
ULRIKA f., forma feminină latinizată al numelui Ulrik. E: Ulrica (p. Ulrica)
UPOR m., din nume de persoane magh. (etimologie necunoscută) (p. Upor)
URÁNIA f., din mitologia gr. Urania (numele muzei astrologiei) ‘ceresc’ (p. Urania)
URBÁN m., din magh. Urbán. E: Urban (p. Urban)
URBÁNA f., din magh. Urbán (formă artificială) (p. Urbana)
URIÁS m., din ebr. ‘Jahve este lumina mea’. E: Uriah (p. Uriaş)
URIEL m., din ebr. ‘clarvăzător cu ajutorul domnului’. E: Uriel (p. Uriel)
UROS m., din magh. v. Urban + -s (suf. dim.) (p. Uroş)
URZULINA f., din lat. Ursula + -ina (suf. dim.). E: Ursulina (p. Urzulina)
UZONKA f., din magh. v. Uz, din magh. v. uz (nume de neam), orig. tr. v. o uz ‘săgeată’ + -onka (suf. dim. magh.) (p. Uzonca)
UZOR m., din magh. v. Uzor, din magh. v. uz (nume de neam), din tr. v. o uz ‘săgeată’ + -r (suf. dim. magh. v.) (p. Uzor)

Ü
ÜDVÖSKE f., din magh. üdvös ‘salutar’ + -ke (suf. dim.) (p. Uedvoeşche)

V
VAJK m., din magh. v. Vojk, din magh. vaj ‘unt’ sau din tr. v. bay + -k (suf. dim.) ‘bogat, domn’ (p. Vaic)
VALDEMÁR m., din germ. ‘dominaţie + renume’. E: Waldemar (p. Valdemar)
VALENTIN m., rom. Valentin (DOR 166, MEO 279-280). E: Valentine (p. Valentin)
VALENTINA f., rom. Valentina (DOR 166, MEO 279-280). E: Valentina (p. Valentina)
VALÉR m., rom. Valerian, Valer (DOR 166, MEO 280). E: Valerie (p. Valer)
VALÉRIA f., rom. Valeria (MEO 280). E: Valeria (p. Valeria)
VALTER m., din germ. Walter ‘armată dominată’. E: Walter (p. Valter)
VANDA f., din numele pol. Wanda ‘femeie din neamul venzilor (neam germ.)’ şi din forma dim. ale numelor germ. care încep cu Wendel- (Wendelburg, Wendelgard etc.). E: Vanda (p. Vanda)
VANESSZA f., din eng. Vanessa. E: Vanessa (p. Vanessa)
VÁRKONY m., din magh. v. Varkon, ?din tr. v. (nume de neam) uarxun ‘de neamul avarilor’ (p. Varconi)
VARSÁNY m., din magh. v. Vassan, ?din tr. v. assian (nume de neam) ‘de neamul alanilor’ (p. Varşani)
VASZILIA f., rom. Vasilia (DOR 168, MEO 282). E: Vassily (p. Vasilia)
VÁSZOLY m., rom. Vasile (Vasilie) (DOR 168-170, MEO 281) (p. Vasoli)
VAZUL m., din magh. Bazil, orig. gr. Basileos. Rom. Vasile (MEO 281) (p. Vazul)
VÁZSONY m., din magh. v. Vasony (nume de neam), ?din sl. vaseni ‘om originar de pe malul râului Vag’ (p. Vajoni)
VELMIRA f., din sl. (nume de bărbat) Velimir, din sl. veli + mir ‘mare+ pace’ (p. Velmira)
VENCEL m., din germ. Wenzel, forma prescurtată al numelui Wenzeslaus, care este varianta latinizată al numelui sl. Venceslav ‘coroană + glorie’. E: Wenceslaus (p. Venţel)
VENDEL m., din germ. Wendel, forma dim. ale numelor care încep cu Wendel’ (ex. Wendelin) ‘cel care aparţine neamului vandalilor’. E: Wendy (p. Vendel)
VENDELINA f., forma feminină al numelui Vendel. E: Wendeline (p. Vendelina)
VÉNUSZ f., rom. Venera (MEO 26, 80, 211, 230, 282). E: Venus (p. Venus)
VERA f., din magh. Veronika (formă dim.). Rom. Vera (MEO 283) (p. Vera)
VERBÉNA f., din magh. verbéna ‘verbena’ (p. Verbena)
VERÉNA f., din lat. Verena ‘timid’ şi din forma hipoc. germ. al numelui Veronica. E: Verena (p. Verena)
VERITA f., forma latinizată-hispanizată ale numelor care încep cuVer- + -ita (suf. dim.). E: Verity (p. Verita)
VERNER m., din germ. Werner, din germ. v. Werinher ‘păstrare + popor’ sau din numele unui neam germ. (p. Verner)
VERON f., din magh. Veronika (forma hipoc.) (p. Veron)
VERONIKA f., rom. Veronica (DOR 171, NEO 284). E: Veronica (p. Veronica)
VERSÉNY m., din magh. v. Versen, din? sl. vrsani ‘muntean’ (p. Verşeni)
VESZTA f., din lat. vesta ‘foc sfânt’ (p. Vesta)
VÉTA f., rom. Veta, Elisaveta (DOR 50-51, MEO 122). E: Elisabeth (p. Veta)
VETÚRIA f., rom. Veturia (MEO 285) (p. Veturia)
VIÁTOR m., din lat. viator ‘călător’ (p. Viator)
VID m., din sl. Vid, orig. lat. Vitus. E: Vitus (p. Vid)
VIDA m., din magh. Vid (formă dim.) (p. Vida)
VIDOR m., din magh. Vid (formă artificială) (p. Vidor)
VIDOS m., din magh. Vid (formă dim.) (p. Vidoş)
VIKTOR m., rom. Victor (DOR 171, MEO 285-286). E: Victor (p. Victor)
VIKTÓRIA f., rom. Victoria (MEO 285). E: Victoria (p. Victoria)
VIKTORINA f., rom. Victorina (MEO 286). E: VICTORINE (p. Victorina)
VILHELMINA f., din germ. Wilhelm (varianta feminină) + -ina (suf. dim.). E: Wilhelmina (p. Vilhelmina)
VILIBALD m., din germ. Willibald ‘puternic in voinţă + curajos’. E: Willibald (p. Vilibald)
VILJA f., din finl. Vilja ‘recoltă bogată’ (p. Vilia)
VILLŐ f., din magh. v. villő ‘zână, vrăjitoare’ (p. Villoe)
VILMA f., din germ. Wilma, forma hipoc. al numelui germ. Wilhelmina (varianta feminină al numelui Wilhelm), orig. germ. v. Willi+ helm ‘apărător cu voinţă puternică’. E: Wilhelmina (p. Vilma)
VILMOS m., din lat. Vilhelmus, Villemus, orig. germ. Willihelm. E: William (p. Vilmoş)
VINCE m., rom. Vinţenţiu, Vichenţie (MEO 286-287, DOR 171). E: Vincent (p. Vinţe)
VINCENCIA f., rom. Vincenţia (MEO 206-207). E: Vincentia (p. Vinţenţia)
VIOLA f., rom. Violeta (MEO 287) E: Violet (p. Viola)
VIOLETTA f., rom. Violeta (MEO 287). E: Violet (p. Violetta)
VIRÁG f., din magh. virág ‘floare’ (p. Virag)
VIRGIL m., rom. Virgil (MEO 288). E: Virgil (p. Virghil)
VIRGÍLIA f., varianta feminină al numelui lat. Virgilius, Vergilius. Rom. Virgil (MEO 288). E: VIRGILIA (p. Virghilia)
VIRGÍNIA f., rom. Virginia (MEO 288). E: Virginia (p. Virghinia)
VÍTA f., din lat. vita ‘viaţă’ (p. Vita)
VITÁLIA f., rom. Vitalie (MEO 289) (p. Vitalia)
VITÁLIS m., rom. Vitalie (MEO 289). E: Vitalis (p. Vitaliş)
VITÉZ m., din magh. vitéz ‘viteaz’ (p. Vitez)
VITOLD m., din germ. Withold, orig. germ. v. witu + wald ‘pădure + domnitor’ (p. Vitold)
VITOLDA f., varianta feminină al numelui magh. Vitold (formă artificială) (p. Vitolda)
VITUS m., din lat. Vitus ‘om bun, o bunătate de om’. E: Vitus (p. Vituş)
VIVIÁNA f., rom. Viviana (MEO 289-290). E: Viviana (p. Viviana)
VLADIMIR m., rom. Vlad, Vladimir (MEO 290-291). E: Vladimir (p. Vladimir)
VOLFRAM m., din germ. Wolfram, orig. germ. v. wolf + hraban ‘lup + corb’ (p. Volfram)
VULFIA f., din germ. Wolfia ‘lupoaică’ (p. Vulfia)
VULKÁN m., din lat. Vulcanus, orig. lat. volcanus ‘strălucitor’ (p. Vulcan)

X
XAVÉR m., (după numele sfântului Franciscus Xaverius) din limba spaniolă ‘originar din comuna Xaver (Spania, Javier)’. E: Xavier (p. Xaver)
XAVÉRIA f., varianta feminină al numelui Xaverius (magh. Xavér) (p. Xaveria)
XÉNIA f., rom. Xenia (DOR 174, MEO 118). E: Xenia (p. Xenia)

Z
ZÁDOR m., din magh. v. Zadur, ? orig. sl. Zadorin ‘violent’ (p. Zador)
ZÁGON m., din toponimul Zágon, orig. sl. zagon (p. Zagon)
ZAJZON m., din magh. Zajzon, din tr. v. Saysun oguz saysun ‘împinge-l’ (p. Zaizon)
ZAKÁRIA f., din magh. Zakariás (forma feminină artificială) (p. Zacaria)
ZAKARIÁS m., rom. Zaharia (DOR 174, MEO 293). E: Zachariah (p. Zacariaş)
ZAKEUS f., rom. Zaheu (DOR 174). E: Zacchaeus (p. Zacheuş)
ZALA m., din gr. v. ‘râu’ (p. Zala)
ZALÁN m., din sl. Zalan, orig. sl. zalan ‘originar din regiunea Zala (Ungaria)’ (p. Zalan)
ZÁMOR m., din magh. v. Zamir, orig. sl. zamor ‘distrugător’ (p. Zamor)
ZARÁND m., din magh. v. Zarand, ? orig. sl. Svaren, din sl. svar-’morocănos’ (p. Zarand)
ZDENKA f., din sl. Zdenka, Zdeneka, Sdeneka, din lat. Sidonia. E: Sidonia (p. Zdenca)
ZDENKÓ m., din sl. Zdenko, orig. sl. Zdenek, Sdenek, din lat. Sidonius ‘originar din Sidon’ (p. Zdenco)
ZEBULON m., rom. Zavulon (DOR 174). E: Zebulon (p. Zebulon)
ZEKŐ m., din magh. v. Zekő, ?din magh. szökő ‘săritor’ (p. Zebulon)
ZELINDA f., (etimologie necunoscută) E: Selina (p. Zelinda)
ZELLA f., din germ. Zella, orig. germ. Marcella. E: Marcella (p. Zella)
ZELMA f., din germ. Zelma, orig. germ. Anselma. E: Anselma (p. Zelma)
ZELMIRA f., (din operele lui Rossini şi Gluck) etimologie necunoscută (p. Zelmira)
ZENINA f., varianta feminină al numelui Zeno (suf. dim.+-ina). E: Zenia (p. Zenina)
ZÉNÓ m., rom. Zinaida, Zenaida (DOR 175, MEO 294). E: Zeno (p. Zeno)
ZENÓBIA f., rom. Zenovia, Zinovie, Zinovia (MEO 295, DOR 175). E: Zenobia (p. Zenobia)
ZERIND m., din magh. Szörény (formă magh. v.) + -d (suf. dim. magh. v.) (p. Zerind)
ZÉTÉNY m., din magh. v. Zete + -n (suf. dim. magh. v.) Etimologie necunoscută. (p. Zeteni)
ZIA f., din magh. Terézia (formă hipoc.) (p. Zia)
ZILIA f., ?din germ. Zilly (orig. Cacilie). E: Zilia (p. Zilia)
ZINA f., din germ. Sina, orig. germ. Rosina. E: Rosina (p. Zina)
ZINAJDA f., din rusa Zinaida, orig. gr. v. ‘cea care aparţine de Zeus’ (p. Zinaida)
ZITA f., din germ. Zita, orig. germ. Felicitas. E: Felicita (p. Zita)
ZOÁRD m., din magh. v. Zorárd, orig. sl. Zorad, Zoran, din sl. Zorislav, zor+ slava ‘zori+ glorie’ (p. Zoard)
ZOBOR m., din magh. (nume oronim), orig. sl. zbor ?’intrunire’ (p. Zobor)
ZOÉ f., rom. Zoe (DOR 175, MEO 295-296). E: Zoe (p. Zoe)
ZÓJA f., rom. Zoe (MEO 296) (p. Zoia)
ZOLNA f., din magh. Zsolna (nume de oraş), orig. sl. Zilina ‘verde’ (p. Zolna)
ZOLTÁN m., din magh. v. Zoltán, Soltan, orig. tr. v. Sultan ‘rege, sultan’ (p. Zoltan)
ZOLTÁNA f., varianta feminină al numelui magh. Zoltán (formă artificială) (p. Zoltana)
ZOMBOR m., din magh. v. Zumbur, etimologie neclarificată (p. Zombor)
ZOMILLA f., din it. Zonilla, orig. it. Zona, din gr. v., etimologie necunoscută (p. Zomilla)
ZÓRA f., din sl. ‘zori’. E: Zora (p. Zora)
ZORÁN m., din sl. Zorar, Zoran, Zorin, orig. Zorislav, din sl. ‘zor + glorie’ (p. Zoran)
ZOTMUND m., din germ. Zottmann, orig. germ. zott + mann ‘pletos + om’ (p. Zotmund)
ZÖLDIKE f., din magh. zöld ‘verde’ + -ke (suf. dim. magh.) (p. Zoeldiche)
ZULEJKA f., din limba arabă ‘prinţesă’. E: Zuleika (p. Zuleica)

ZS
ZSADÁNY m., din magh. v. Sudan, Saden, ? orig. sl. Zdan ‘aşteptare, aşteptat’ (p. Jadani)
ZSANETT f., din franc. Jeanette (forma franc. al numelui Johanna). E: Janet (p. Janet)
ZSANNA f., din magh. Zsuzsanna (formă hipoc.) (p. Janna)
ZSELYKE f., din magh. Zselyke (nume de râu), orig. sl. zejk ‘pârâu’ (p. Jeiche)
ZSENI f., rom. Eugenia (MEO 128-129). E: Eugenie (p. Jeni)
ZSERALDINA f., din varianta latinizată al numelui franc. Geraldine (formă feminină al numelui Gérard). E: Geraldine (p. Jeraldina)
ZSIGMOND m., rom. Sigismund (DOR 370). E: Sigismund (p. Jigmond)
ZSÓFIA f., rom. Sofia (DOR 149-150, MEO 258-259). E: Sophia (p. Jofia)
ZSÓKA f., din magh. Erzsébet sau Zsófia (formă dim.) (p. Joca)
ZSOLT m., din magh. v. Solt, ?orig. tr. v. sultan (p. Jolt)
ZSOMBOR m., din magh. v. Zumbor, Zumbur din ? tr. v. ‘zimbru’(= Zombor) (p. Jombor)
ZSUZSA f., din magh. Zsuzsanna (formă dim.) (p. Juja)
ZSUZSANNA f., rom. Susana (DOR 153, MEO 262-263). E: Susan (p. Jujanna)

Szakirodalom

Baukó János: Anyanyelvi nyelvtervezés. Magyar- szlovák keresztnévszótár. Kézirat.
Berrár Jolán: Női neveink 1400-ig. Bp. 1952.
Constantinescu, N. A.: Dicționar onomastic românesc. Buc. 1963.
Fehértói Katalin: Árpád-kori kis személynévtár. Bp. 1983.
Fekete Antal: Keresztneveink, védőszentjeink. Szent István Társulat. Bp. 1992. Második, bővített kiadás.
Fercsik Erzsébet – Raátz Judit: Hogy hívnak? Könyv a keresztnevekről. Bp. 1997.
Gombocz Zoltán: Árpád-kori török személyneveink MNyTK:16, 1915.
Graur, Al.: Nume de persoane. Buc., 1965.
Hajdú Mihály: Magyar-angol, angol-magyar keresztnévszótár. Bp. 1983.
Uő.: Magyar becézőnevek (1770-1970). Bp. 1974.
Uő.: Általános és magyar névtan. Bp. 2003.
Uő.: Keresztnévszótárak repertóriuma. Bp. 1977.
Iordan, Iorgu: Dicționar al numelor de familie românești. București, 1983.
Ionescu, Christian: Mică enciclopedie onomastică. Buc. 1975.
Kallós Ede: Nevek és napok. Bp., 1943.
Kálmán Béla: Nevek világa. Bp. 1967.
Karácsony Sándor Zsigmond: Személyneveink 1500-tól 1800-ig. Bp. 1961.
Kázmér Miklós: Régi magyar családnevek szótára. XIV-XVII. század. Bp. 1993.
Ladó János: Magyar utónévkönyv. Bp. 1971.
Ladó János – Bíró Ágnes: Magyar utónévkönyv. Bp. 1998.
Ördög Ferenc: Személynévvizsgálatok Göcsej és Hetés területén. Bp. 1973.
Pais Dezső: Régi személyneveink jelentéstana. Bp. 1966.
Pașca, Stefan: Nume de persoane și nume de animale în Țara Oltului. Buc. 1936.
Pătruț, Ioan: Onomastică românească. Buc. 1980.
Petrache, Tatiana: Dicționar enciclopedic al numelor de botez. Buc. 1998.
Popescu, Diana: Semnificația și originea numelui. Dicționar de prenume de la A la Z. Buc. 2008.
Szabó T. Attila: A kolozsvári becenevek a XVI- XIX. században. Bp. 1968.

II. rész
Román–magyar összehasonlító keresztnévszótár
Dicţionar comparativ român–maghiar al numelor de botez
Rumanian–Hungarian Dictionary of Christian Names
Literele alfabetului românesc şi sunetele pe care le notează
A román ábécé betűi és a hangok, amelyeket jelölnek
a 	= magyar „á”	
ă 	= magyar, zárt „ö”	
â 	= magyar zárt „ü”	
b 	= b	
c 	= k	
d 	= d	
e 	= magyar „é”	
f 	= f	
g 	= g, g(e), g(i)	
gh 	= gy	
i 	= i	
î 	= mint az â hang	
j 	= zs	
k 	= k	
l 	= l	
m 	= m	
n 	= n	
o 	= o	
p 	= p	
q 	= ku	
r 	= r	
ş 	= s	
s 	= sz	
t 	= t	
ţ 	= c	
u 	= u	
v 	= v	
x 	= x	
y 	= i	
z 	= z	

Abverieri şi semne
Rövidítések és jelek
ang/am 	= angol–amerikai	
bg. 	= bolgár	
délszl. 	= délszláv	
E 	= englez (angol)	
e 	= ejtés	
f. 	= férfinév	
gr. 	= görög	
héb. 	= héber	
kb. 	= körülbelül	
L 	= Ladó	
L-B 	= Ladó János-Bíró Ágnes	
l.m.f. 	= lásd, mint fenn	
m. 	= magyar	
n. 	= női név	
ném. 	= német	
ógerm. 	= ógermán	
ol. 	= olasz	
ószl. 	= ószláv	
ótr. 	= ótörök	
pl. 	= például	
r. 	= román	
sz–horv. 	= szerbhorvát	
szl. 	= szláv	
tr. 	= török	
„=” 	= egyenlő, megfelelő	

A román–magyar rész szócikkeinek felépítése:
Ez a fejezet kb. 1000 névcikket tartalmaz. Első helyen áll a román keresztnév, ezután „n” vagy „f” rövidítés mutatja meg a név viselőjének nemét. Ha a névnek van magyar megfelelője, akkor az előzőek mellett álló „m” rövidítés jelzi ezt, és az egyenlőségi jel „=” után a magyar keresztnév hivatalos alakja/i olvashatók, ezeket követi zárójelben a Ladó János Magyar utónévkönyvére való utalás rövidítése (L) és a név e kötetbeli előfordulásának oldalszáma. Ha a névnek nincs magyar megfelelője, akkor kettőspont után az etimológia következik, azaz, hogy milyen nyelvből ered, és mi a név jelentése az adott nyelvben, s az etimológiai sor végén félidézőjelben az alapul szolgáló közszó magyar jelentése áll, ha van ilyen. Utána „E” mögött a név angol megfelelője olvasható, majd „e:” rövidítés után a román keresztnév megközelítő magyar kiejtése következik. A gyakrabban használt keresztneveket követően új sorban közöljük a névhez tartozó legfontosabb beceneveket is.
A nevek IPA–átírásáról nyomdatechnikai okokból kénytelenek voltunk lemondani.

Articolele cuprând următoarele:
Forma oficială al prenumelui românesc, genul purtătorului (f., n.) posibil. Dacă numele are corespondentă în maghiară, atunci urmează prescurtarea (m.) iar după semnul egalităţii (=) apar formele oficiale ale numelui. În paranteză se află prescurtarea numelui de familie al autorului dicţionarului normativ maghiar Ladó János (L) şi numărul paginei cărţii unde se găseşte numele respectiv.
Dacă numele nu are corespondentă maghiară, atunci după două puncte (:), urmează etimologia numelui si sensul cuvântului care stă la baza numelui, dacă are. După „E” urmează forma prenumelui în limba engleză, dacă are, apoi urmat de „e:” pronunţarea aproximativă al numelui. La sfârşitul articolului pe alt rând se află formele diminutive cele mai importante ale prenumelor celor mai populare.

A
Abel f. m. = Ábel, (L 17), E: Abel, e: ábél	
Abşolon f. m. = Absolon, (L 126), E: Absalom, e: ábsolon
Acachie f. : gr. Akakiosz, kb. ‘jó’, e: ákákie
Achilina/Acvilina n. : ószl. Aculina e: ákhiliná, ákviliná
Achim f. m., (L 127) : önállósult becenév, héb. Joachim, e: ahim
Ada n. : ném. Adal- kezdetű nevek előtagjának önállósulása, e: ádá
Adam f. m. = Ádám, (L 129), E: Adam, e: ádám
Adela n. m. = Adél, (L 17) E: Adelaide, e: ádélá
Adina n. m. = Adina (L 18) E: Adina, e: ádiná
Adrian f. m. = Adorján/Adrián, (L 127), E: Adrian e: ádrián
Adrinel, Adi, Ada (becealakok)
Afrodita n. m. =Afrodité (L 18), E: Aphrodite, e: áfroditá
Agapia n. : gr. Agapia a gr. agapao ‘kedvelt, szeretett’ szóból, e: ágápiá
Agapie f. az előző név férfi változata, e: ágápié
Agapion f, m =Agapion (L 127) l. m. f. e: ágápion
Agata f. m. = Ágota (L 18–19), E: Agatha, e: ágátá, nem tévesztendő össze az Ágnes névvel
Gafiţa
Agaton f. m. = Agaton, E: Agathon, e: ágáton
Agheu/Aghie f. m. = Aggeus (L 127). E: Aggaeus, e: ágeu/ágie
Aglaie n. m. =Aglája (L 118), E: Aglaia, e: áglájá
Glafira
Agneş n. m. = Ágnes (L 18), E: Agnes, e: ágnes
Agripina n. : lat. Agrippina, e: ágripiná
Ahilie f. m. = Achilles (L 126), E: Achilles, e: áhilié
Aladin f. m. = Aladdin (L 128), E: Aladin, e: áládin
Alba n. m. = Albina (L 19) : lat. alba ‘albă’, e: álbá
Albul f. m. = Albin (L 128), l. m. f., e: álbul
Alda n. E: Alda, e: áldá
Aldea f. m. =Aldó (L 13), E: Aldous, e: áldéá
Alexandra n. m. = Alexandra (L 20), E: Alexandra, e: álexándrá
Alexandru f. m. = Sándor (L 210), E: Alexander, e: álexándru
Sandu, Lixandru, Sandrina, Sanda, Săndel, Sănducu, Duţu
Alexie f. E: Alexia, e: álexiá
Alexe f. E: Alexie, e: álexe, nem tévesztendó össze az Elek névvel
Alice n. m. = Aliz (L 20–21), E: Alice, e: álicsé
Alimoş n. : feltételezett ótr. ‘sas’ jelentésű szóból, e: álimos
Alin f. : valószínű, hogy az azonos frank névből jön, feltételezik belső eredetét, esetleg az alina ‘enyhíteni’ szóból, de lehet olasz, német stb. becenév, e: álin
Alina n. : valószínű, hogy az azonos frank névből jön, feltételezi belső eredetét, esetleg az alina ‘enyhíteni’ szóból, de lehet olasz, német stb. becenév, az Adelina, Adela önállósulása, e: áliná
Aloiz f. m. = Alajos (L 128), E: Aloysius, e: áloiz
Aloiza n. m. = Lujza,(L E: Aloysia, e: áloizá
Amalia n. m. = Amál, Amália (L 21–22), E: Amalia, e: ámáliá
Ambrosie f. m = Ambrus (L 130), E: Ambrosius, e: ámbrosié
Ambrozia n. m. = Ambrózia (L 27), E: Ambrose, e: ámbroziá
Ana n. m. = Anna (L 24), E: Ann, e: áná
Anica, Anişoara, Anuţa, Nuţa, Uţa, Ancuţa, Neti, Anita, Ani, Nana
Anamaria n. m. = Annamária (L 25), e: ánámáriá
Anania f. héb.: Chanania, e: ánánie
Anastasiu/e f. m. = Anasztáz (L 130), E: Anastasius, e: ánáztázius/e
Anastasia n. m. = Anasztázia (L 23), E: Anastasia, e: ánáztáziá
Andreea n. m. = Andrea (L 23), E: Andrea, e: ándréá
Andrei f. m. = András (L 130), E: Andrew, e: ándréj
Andrieş, Andrieş, Druţu, Andrişor, Andreucă, Andruţă, Adruşca, Andrişor
Andronic f. : gr. andronicos ‘győzedelmes’, e: ándronik
Andronica n. l.m.f., e: ándroniká
Aneta n. m. = Anetta (L 23), E: Ann, e: ánétá
Angela n. m. = Angéla (L 23), E: Angela, e: ándzsélá
Angelina n. = Angelina (L 23), E: Angelina, e: ándzséliná
Anghel f. m. = angelus (L 130), E: Angel, e: ánghel
Anisia f. m. = Anízia (L: gr. anisia, kb. ‘ajándékozó, végrehajtó, teljesítő’ értelmű szóból, e: ánisziá
Antigona n. m. = Antigoné (L 25), : gr. Antigone, E: Antigone, e: ántigoné
Antim f. : gr. Antimos, Anthemios ‘pl. virágos’ e: ántim
Antioh f. : gr. Antiokhosz ‘antiochiai’, de származhat a gr. antaho ‘tiltakozó, ellenkező szóból is. E: Antioh, e: ántioh
Antoaneta n. m. = Antonietta (L 25), E: Antoniette, e: ántoánétá
Anton/Antonie f. m. = Antal (L 138), E: Anthony, e: ánton/ántonié
Toni, Tone, Toniţa, Tonca, Done, Doncea
Antonia n. m. = Antónia (L 25), E: Antonia, e: ántoniá
Donca
Apolinar f. m. = Apollinár (L 131), e: ápolinár
Apolinaria n. m. = Apollinária (L 25), e: ápolináriá
Apolonia n. m. = Apollónia (L 25), E: Apollonia, e: ápoloniá
Apostol f. m. = Apostol (L 131) gr. apostolos ‘küldött’, e: áposztol
Arabela n. m. = Arabella (L 26) e: árábélá
Bela
Arcadie f. m. = Arkád (L 132) gr. ‘árkádiai’, nem tévesztendő össze az Árpád névvel
Areta f. gr. arete ‘arány’, ang/am: Aretha, e: árétá
Arghir f. m. gr. Arghirosz ‘ezüstös, fényes’ e: árghir
Arhip f. gr. Archipposz ‘aki a lovat uralja, vezeti, kocsis’ e: árhip
Aristid/e f. m. = Arisztid (L 132) e: árisztidé
Ariadna n. m. = Ariadne (L 26) e: áriádná
Arsenie f. m. = Arzén (L 133) gr. asrsenios kb. ‘férfi’, e: árszenié
Artemia/Artemisia n. m. = Artemisz, Artemizia gr. artemes kb. ‘egészséges, friss’, E: Artemis/Artemisia n. m. e: ártémiá, ártémiziá
Artemie n. gr. artidemes ‘tiszta’, e: ártémie
Artur f. m. = Artúr (L 133), E: Arthur, e: ártur
Arvinte f. a Laurenţiu név népies, régies változatából e: árvinté
Aspasia n. m. = Aszpázia (L 27), E: Aspasia, e: ászpászia
Atanasia n. m. = Atanázia (L 27), E: Athanasia, e: átánásziá, eredetéről lásd lejjebb
Atanasie f. m. = Atanáz a gr. Athanasios ‘halhatatlan’ szóból, e: átánászié
Augusta n. m. = Auguszta (L 27) E: Augusta, e: áugusztá
Augustin f. m. = Ágoston (L 127) E: August, Austin, e: áugusztin
Gusti
Augustina n. m. = Auguszta (L 27), E: Augustina, e: áugusztiná
Aura n. m. = Aura (L 26), e: áurá
Aurel f. m. = Aurél (L 134), E: Aurelian, e: áurél
Relu, Aurică, Rică
Aurelia n. m. = Aurélia (L 28), E: Aurelia, e: áuréliá, nem tévesztendő össze az Aranka névvel
Aurora n. m. = Auróra (L 28) E: Aurora e: áurorá
Aura, Aurica, Rorica
Avraam/Avram f. m. = Ábrahám (L 126), E: Abraham, e: ávrám
Avrămică, Avrămuţ
Axente f. : eredetileg Avxentie lat. Auxentius gr. Auxentios ‘növekedni, szaporodni’ szóból, e: áxénté

B
Baltazar f. m. = Boldizsár (L 142), E: Balthasar, e: báltázár
Barabaş f. m. = Barnabás (L ), E: Barrabas e: bárábás
Barbara n. m. = Borbála (L 29), E: Barbara, e: bárbárá
Barbu f. : lat. Barbarus, nem tévesztendő össze a barbă ‘szakáll’ alapszavú nevekkel, e: bárbu
Bartolomeu f. m. = Bertalan (L, E: Bartholomew, e: bártoloméu
Basarab f. : besenyő, kun bas+ aba ‘cap + tată’, e: básáráb
Beatrice n. m. = Beatrix (L 29), E : Beatrix, e: beátricsé
Belizarie f. m. = Belizár (L 139) : trák szóból, a saro jelentése talán ‘lándzsa’, e: belizárié
Benedict f. m. = Benedek (L 139), E: Benedict, e: bénédikt
Bernadet n. m. = Bernadett (L 31), E: Bernadette, e: bérnádét
Bernard f. m. = Bernát (L 140), E: Bernard, e: bérnárd
Bernarda n. m. = Bernarda (L 31), E: Bernarda, az előbbi név női változata, e: bérnárdá
Berta n. m. = Berta (L 139), E: Bertha, e: bértá
Bianca n. m. = Blanka–Bianka (L 31), E: Blanca, Bianca, e: biánká
Bibiana n. m. = Bibiána/Viviána/Vivien (L 31, 117), E: Bibiana/Viviana/Vivien: ol/lat Bibiana, e: bibiáná
Binţu f. = Bence : a Benedek kicsinyítőképzős alakja (L 139), E: Benedict, e: bincu
Bogdan f. m. = Bogdán (L 142), szl. Bog + dan ‘Isten ajándéka’, e: bogdán
Bogdana n. Az előbbi név női változata, e: bogdáná
Bonifaciu f. m. = Bonifác (L 142) E: Boniface, e: bonifácsiu
Boris f. m. = Borisz (L 142) a bg. Boris vagy a ném. Liborius származéka (L 142), E: Boris, e: borisz
Brânduşa n. a rom. brânduşa ‘tavaszi sárfány’, e: brindusá
Brăduţ f. : r. brăduţ ‘fenyőcske’ e: bröduc
Bucur f. : r. bucur ‘megörvendeztet’ : albán bucura ‘szép’, e: bukur
Bujor n. : r. bujor ‘bazsarózsa, pünkösdi rózsa’ : szl. bojor‚ e: buzsor

C
Caius f. m. = Kájusz (L 177), E: Caius, e: kájusz
Calinic f. : gr. Kalinikos ‘győztes’, e: kálinik
Caliopi n. m. = Kalliopé (L 70), E: Caliopa, e: káliopi
Calistrat f. : gr. Kalistratos ‘szép + had’, e: kálisztrát
Camelia n. m. = Kamélia (L 70), e: káméliá
Camil f. m. = Kamill (L 177), E: Camillus, e: kámil
Camila n. m. = Kamilla (L 70), E: Camilla, e: kámilá
Carina n. m. = Karina (L 70), E: Carina, e: káriná
Cantemir f. : tatár han + temir ‘vérség + vasnemzetség’, e: kántémir
Carmen n. m. = Kármen (L 71), E: Carmen, e: kármén
Carol f. m. = Károly (L 178), E: Charles, e: károl
Carolina n. m. = Karolina (L 71), E: Carolina, e: károliná
Casian f. m. = Kasszián (L 17), E: Casianus, e: kászián
Casiana n. az előző név női változata E: kásziáná
Catalina n. m. = Katalin (L 71), E: Catharina, e: kátáliná
Tinca, Cătuiu
Cătălin f. : az előző név férfi változata, e: kötölin
Cătălina n. : az előző név női változata, e: kötöliná
Catrina n. m. = Katinka (L 71), E: Kitty, e: kátriná
Catrinel f. : az előző név népies férfi változata, e: kátrinél
Cazimir f. m. = Kázmér (L 179), E: Kazimir, e: kázimir
Cezar f. m. = Cézár (L 144), E: Caesar, e: csézár
Cecilia n. m. = Cecília (L 34), E: Cecilia, e: csecsiliá
Cecilian f. m. = Cecil (L 144), E: Cecilian, e: csecsilián
Celestin f. m. = Celesztin (L 144), E: Celestine, e: cselesztin
Celestina n. m. = Celesztina (L 144), E: Celestina, e: cselesztiná
Călin f. : a szl. Kalinik ‘szép, jó + győzni’ szavakból,, e: kölin
Călina n. : az előző név női változata, e: köliná
Chira n. m. = Kira (L 72) gr. Kira ‘Úr, Isten, kormányzó’, e: kirá
Chiriac f. : gr. Kyrios ‘isteni’ szóból, de átvitt értelemben ‘vasárnap’, e: kiriák
Chiril f. m. = Cirill (L 144), E: Cyril, e: kiril
Chiva n. : r. a Paraschiva népies becealakjából, e: kivá
Chivu f. : r. a Paraschiv népies becealakjából e: kivu
Ciprian f. m. = Ciprián (L 144), E: Cyprian, e: csiprián
Cipriana n. m. = cipriána (L 34), E: Cypriana, e: csipriáná
Clara n. m. = Klára (L 72), E: Clare, e: klárá
Claudia n. m. = Klaudia (L 72), E: Claudia, e: kláudiá
Claudiu f. : lat. claudus ‘sánta’, e: kláudiu
Clement f. m. = Kelemen (L 179), E: Clement, e: klement
Clementina n. m. =Klementina, (L 72), E: Clementina, e: klementiná
Cleopatra n. m. = Kleopátra (L 73), E: Cleopatra, e: kleopátrá
Clotilda n. m. = Klotild (L 73), E: Clotilde, e : klotildá
Tilda
Codruţ/Condruţ f. : gr. Kodros származéka, e: kodruc/kondruc
Codrat/Condrat f. : gr. Kodratos, esetleg lat. Quadratos ‘négyzetes, szögletes’. Nem tévesztendő össze a Kuonrat ógermán alapszavú névvel, e: kodrát/kondrát
Codruţa n. : az előző név női változata, e: kodrucá
Coleta n. m. = Koletta (L 73), E: Colette, e: kolétá
Coman f. : r. ismeretlen, a kuman ‘kun’ népnévből, esetleg a gr. ‘komaios’ szóból, e: komán
Comana n. az előző név női változata, e: kománá
Colin f. : r. a Nicolae önállósult becealakja, e: kolin
Constantin f. m. = Konstantin (L 182), E: Constant, e: konsztántin
Costel, Costache, Costachiţă, Tică, Ticu, Costinaş, Codin, Dinu
Constanţa n. m. = Konstancia (L 73), E: Constance, e: konsztáncá
Tanţa
Corin f. : a Corina név sajátosan r. férfiváltozata, e: korin
Corina n. m. = Korinna (L 74), E: Corinna, e: koriná
Coriolan f. m. = Koriolán (L 182), E: Coriolanus, e: koriolán
Cornel f. m. = Kornél (L 182), E: Cornelius, e: kornél
Cornelia n. m. = Kornélia (L 74), E: Cornelia, e: kornéliá
Neli
Cosmin f. : r. a Cozma név önállósult becealakja, e: kozmin
Cosmina n. : az előző név női változata, e: kozminá
Cozma f. m. = Kozma (L 182), E: Cosmo, e: kozmá
Crenguţă n. : r. crenguţă ‘ágacska’ szóból, e: krengucö
Crin f. : a következő név férfi változata, e: krin
Crina n. : gr. krinos ‘liliom’ szóból, e: kriná
Crăciun f. m. = Karácsony (L 178), e: kröcsun
Crisanta n. m. = Krizanta (L 74), e: kriszántá
Cristian f. m. = Krisztián (L 180, 183), E: Cristian, e: krisztián
Cristi, Cristea, Hristea, Cristache, Ristea
Cristiania n. m. : az előző név női változata, e: krisztiániá
Cristina n. m. = Krisztina (L 74), E: Christine, e: krisztiná
Crista, Tina
Cristofor f. m. = Kristóf (L 182), E: Cristopher, e: krisztofor
Cyntia f. m. = Cintia (L 35), E: Cynthia, e: csintia

D
Dacian f. : a túlzott nemzeti érzés alkotta név,’dák, Daciából származó’, e: dácsián
Daciana n. az előző név női változata, e: dácsiáná
Dafin f. : gr. ‘babér, borostyán’, e: dáfin
Dafina n. : az előző név női változata
Dalia n. m. = Dália (L 37), E: Dahlia, e: dáliá
Dalida n. m. = Dalida (L 37), E: Adelaida, e: dálidá
Damaschin f. : gr. ‘damaszkuszi’, e: dámászkin
Damian f. m. = Damján (L 148), E: Damian, e: dámján
Dan f. : héb. dan ‘bíró’, e: dán
Dănilă, Dănăilă, Daneş, Danco, Danciu, Dăncuţă, Dănică, Dăncilă, Dăncuş
Dana n. az előző név női változata
Daniel f. m. = Dániel (L 148), E: Daniel, e: dániél
Daniela n. m. = Daniella (L 37), E: Daniella, e: dániélá
Daria n. m. = Dária (L-B 159 ) gr. Dareios E: Daria, e: dáriá
Darie f. m. = Dárius (L 148), E: Darius, e: dárié
David f. m. = Dávid (L 149), E: David, e: dávid
Decebal f. : értelmezhetetlen trák– dák összetétel (MEO 104), e: decsebál
Demostene f. : a gr. Demosthenes névből, e: demoszténé
Denis f. m. = Dénes (L ) a Dionisos fr. alakjából, e: dénisz
Denisa n. az előző név női változata, e: deniszá
Despina n. : a gr. Despoina névből, e: deszpiná
Despot n. : a gr. Despotos méltóságnévből, e: deszpot
Desiré n. m. = Dezideráta (L 38), e: desziré
Dezideriu f. m. = Dezső (L 150), E: Dezideratus, e: dézidériu
Dia n. : dios ‘isteni’ szóból. Hajdan férfinév is volt, e: diá
Diana n. m. = Diána (L 38), E: Diana, e: diáná
Dima n. : r. a Dimitrie névből önállósult, e: dimá
Dimitrie f. m. = Demeter (L 149), E: Demetrius, E: dimitrié
Diodor f. : a gr. ‘Zeusz, Isten ajándéka’ szóösszetételből, e: diodor
Diogen f. : a gr. ‘Isten + utód’ szóösszetételből, e: diodzsén
Diomid f. : a gr. ‘Isten + gondoskodni’ szóösszetételből, átvitt értelemben Isten akaratából való, E: Diomed, e: diomid
Dionisia n. m. = Dionízia (l 38) a következő név női változata, E: Dionysia, e: dionisziá
Dionisie f. m. = Dénes (L 149), E: Denis, e: dioniszié
Dobriţa n. : a szl. dobr. (jó) + –ica képző, e: dobrica
Dochia n. : az Evdochia önállósult becealakja, e: dokiá
Doina n. : nyelvújítási név a doina ‘népdal’ közszóból, nem tévesztendő össze a bolgár Doina/Doino alapszavú nevekkel, e: dojná
Domide f. m. = Dioméd (L 150), e: domidé
Dominic f. m. = Domokos, Domonkos, Dominik (L 150), E: Dominic, e: dominik
Domiţian f. m. = Domicián (L 150), E: Domitian, e: domicián
Domnica n. m. = Dominika (L 39), E: Dominica, e: domniká
Dora n. m. = Dóra (L 39), nem tévesztendő össze a r. dor ‘vágy’ alapszavú nevekkel, e: dorá
Dorel f. : a Teodor önállósult becealakja, e: dorél
Dorin f. : a Teodor önállósult becealakja, e: dorin
Dorina n. m. = Dorina (L 39), E: Doreen, e: doriná
Doris n. m. = Doris (L 39), E: Doris, e: dorisz
Dorotea n. m. = Dorottya (L 40), E: Dorothy, e: dorotéjá
Doru f. : a Teodor önállósult becealakja, nem tévesztendő össze a r. dor ‘vágy’ alapszavú nevekkel, e: doru
Dositei f. : a gr. dositheos/dosis, kb. ‘ajándék’ szóból, e: doszitej
Dosoftei f. : az előző név változata, e: doszoftej
Draga n. : a Dragoş név női változata, e: drágá
Dragomir f. : a szl. drag ‘szeretett, kedves’ + mir ‘béke’, e: drágomir
Dragoş f. : a szl. drag szóból, e: drágos
Duiliu f. : lat. duellum ‘párbaj’ szóból e: duiliu
Dumitra n. a következő név női változata, e: dumitrá
Dumitru f. m. = Demeter/Dömötör (L 149), E: Demeter, e: dumitru

E
Ecaterina n. m. = Katalin (L 71), E: Katharine, e: ékateriná
Catrina, Trina, Catrinar, Catu, Cătiţa, Cătina, Tinca, Cătălin
Edita n. m. = Edit (L 41), E: Edith, e: édita
Edmund/Edmond f. m. = Edmond, (L 152) Nem tévesztendő össze az Ödön névvel (L152), E: Edmund, e: édmund
Eduard f. m. = Eduárd, Ede, Edvárd (L 152), E: Edward, e: éduárd, édvárd
Eftimiu/Eftimie f. : a gr. Euthymos ‘jó+ természet’ jelentésű névből, e: éftimiu/éftimié
Ethenea, Efteme, Aftimia, Istinca, Timotei, Tanie, Tenciul
Ela n. m. = Ella (L 43), E: Ella, e: élá
Elefterie f. : a gr. Eleutheros ‘szabad’ jelentésű névből. e: éléftérié
Elena n. m. = Heléna, esetleg Ilona (L 59, 63), E: Helen, e: éléná
Lena, Leneşti, Ilena, Leana, Ilina, Lencă, Leanca, Lenuţa, Lenţa, Olena, Oliana
Eleonora n. m. = Eleonóra, Nóra (L 42, 91), E: Eleonora, Nora, e: éléonorá, norá
Eliade f. : az Ilie önállósult becealakja, e: éliádé
Eliana n. : az Elias név női változata, e: éliáná
Elias f. m. = Éliás (L 153), E: Elijah– Elias, e: éliász
Elisabeta/Elisaveta n. m. = Erzsébet (L 45), E: Elizabeth, e: élisábétá
Safta, Lizaveta, Veta
Eliodor f. m. = Heliodor (L 167), e: éliodor
Elisei f. m. = Elizeus (L 153), E: Elisha, e: éliszéi
Elvira n. m. = Elvira (l 43), E: Elvira, e: élvira
Eliza n. m. = Eliza (L 43), E: Eliza, e: éliza
Ema n. m. = Emma (L 44), E: Emma, e: émá
Emanuel/Emanuil/Imanuel f. m. = Emmánuel (L 153), E: Emanuel, e: émánuél
Emanuela n. m. = Emánuéla (L 43) az Emanuel név női változata, E: Emmanuela e: émánuélá
Emil f. m. = Emil (L 153), E: Emil, e: émil
Emilia n. m. = Emília (L 44), E: Emilia, e: émiliá
Mili, Miluţ
Emilian f. m. = Emilián (L 154), E: Aemilianus, e: émilián
Epifanie f. : a gr. Eudokios ‘híres, dicső’ Jelentésű névből, e: épifánié
Chifu
Eracle f. m. = Hercules (L 167), E: Hercules, e: éráklé
Ermina n. m. = Hermina (L 60), e: érminá
Ernest f. m. = Ernő (L 155), E: Ernest, e: érneszt
Ernestina n. m. = Ernesztina (L 45), e: érnésztiná
Esmeralda n. m. = Eszmeralda (L 46), E: Esmeralda, e: észméráldá
Estera n. m. = Eszter (L 46), E: Esther, e: észtérá
Eudoxie/Evdoxie f. : a gr. Epiphanes ‘hírnök, látomás’ jelentésű névből, e: éudoxié/évdoxié
Eufemiu f. a következő név férfi változata, e: éufémiu
Eufemia n. m. = Eufémia (L 47), e: éufémiá
Eufrosin f. : a következő név férfi változata, e: éufroszin
Eufrosina n. m. = Eufrozina (L47), E: Euphrosine, e: éufrosziná
Eugen f. m. = Eugén (L 155), E: Eugene. Nem tévesztendő össze a Jenő névvel, e: éudzsén
Eugenia n. m. = Eugénia (L 47), E: Eugenia, e: éudzséniá
Eustaţiu f. m. = Euszták (L 155), E: Eustace, e: éusztáciu
Eulalie n. m. = Eulália (L 47), E: Eulalia, e: éulálié
Evdochia n. : a gr. Eudokhia ‘jóakarat’ jelentésű névből, e: évdokiá
Evdochim f. : a gr. Evdokhim ‘tisztelt’ jelentésű névből, e: évdokim
Eva n. m. = Éva (L 46), E: Eve, e: évá
Ecelina n. m. = Evelin (L 47–48), E: Evelyn, e: évéliná

F
Fane f. : a r. Ştefan név önállósult becealakjábó, e: fáné
Faustin f. m. = Fausztusz (L 157), E: Faustus, e: fáusztusz
Faustina n. m. = Fausztina (L 49), E: Faustina, e: fáusztiná
Fedor f. m. = Fedor (L 157), E: Fedor, e: fédor
Fedora n. : a r. Teodora ukrán változatából, E: Feodora, e: fédorá
Felicia n. m. = Felícia (L 50), E: Felicia, e: félicsiá
Felician f. m. = Felícián (L 157), E: Felicity, E: félicsián
Felix f. m. = Félix (L 157), E: Felix, e: félix
Fidél f. m. = Fidél (L 158), E: Fidel, e: fidél
Fidelia n. m. = Fidélia (L 50), E: Fidelia, E: fidéliá
Filaret f. : a gr. Filaretos ‘erényes’ jelentésű névből, e: filárét
Filareta n. : az előző név női változata e: filárétá
Filimon f. m. = Filimon (L 158), e: filimon
Filip f. m. = Fülöp (L 159), E: Philip, e: filip
Lipa, Lipan, Hilip, Pilip, Lipov, Lipiol, Fulea, Fică
Filomela n. m. = Filoméla (L 50), E: Philomel, e: filomélá
Filotei f. : a gr. Filotei ‘kegyes’ jelentésű névből, e: filotéj
Flavia n. m. = Flávia (L 50–51), E: flavia, e: fláviá
Flaviu/Flavius f. m. = Flavián (L 158), E: Flavian, e: fláviu/fláviusz
Floarea n. : a r. floare ‘virág’ köznévből, e: floáreá
Flora n. m. = Flóra (L 51), E: Flora, e: florá
Florea f. : a r. floare ‘virág’ köznévből, e: floréá
Florentin f. m. = Florentin (L 158), E: Florence, e: floréntin
Florentina n. m. = Florentina (L 51), E: Florentia, e: floréntiná
Florenţa n. m. = Florencia (L 51), E: Florence, e: floréncá
Florian f. m. = Flórián (L 158), E: Florian, e: florián
Floriana n. : az előző név női változata, e: floriáná
Florica n. : a r. Floarea név önállósult becealakjából, e: floriká
Florin f. m. = Fóris (L 158), e: florin
Florina n. m. = Florina (L 51), e: floriná
Fotina/Fotinia n. : a gr. Fotina ‘fényes’ jelentésű névből, e: fotiná/fotiniá
Francisc f. m. = Ferenc (L 157– 158), E: Franci, e: fráncsiszk
Franţ, Frenţ, Frâncaa, Şfrenţ, Frânţiu
Francisca n. m. = Franciska (L 51), E: Francesca, e: fráncsiszká
Frederic f. m. = Frigyes (L 158), E: Frederick, e: frédérik
Friderica n. m. = Friderika (L 51), E: Frederica, e: fridériká
Fulvia n. m. = Fulvia, (L 52), E: Fulvia, e: fulviá

G
Gabriel f. m. = Gábriel, esetleg Gábor (L 160), E: Gabriel, e: gábriél
Gavila, Gavra, Gavru, Găvrine, Gârva, Găvroi, Găvruş Găvan
Gabriela n. m. = Gabriella (L 53), E: Gabriella, e: gábriélá
Galina n. m. = Galina (L 53), e: gáliná
Garoafă n. : a r. garoafă ‘szekfű’ köznévből, e: gároáfö
Garofiţă n. : a r. garoafă ‘szekfű’ köznév továbbképzése, garofiţă ‘szekfűcske’, e: gároficö
Gaşpar f. m. = Gáspár (L 160), E: Caspar, e: gáspár
Gaston f. m. = Gaszton (L 160), E: Gaston, e: gaszton
Gavril f. : a r. Gabriel név önállósult r. népi alakja, e: gávril
Genoveva n. m. = Genovéva (L 54) E: Genevieve, e: dzsénovévá
George f. m. = (L 165) a r. Gheorghe név latinos alakja, e: dzsordzse
Georgeta f. m. : a r. George név női változata, e: dzséordzsétá
Geta n. : a r. Georgeta név önállósult becealakjából, e: dzsétá
Georgina f. m. = Georgina (L 54) E: Georgina, e: dzséordzsiná
Ghedeon f. m. = Gedeon, Gedő (L 160, 171), E: Gideon, e: ghedeon
Ghenadie f. : a gr. Gennadios ‘nemes’ jelentésű névből, e: ghenádié
Gheorghe f. m. = György (L 165), E: George, e: gyorgyé
Gheorghişor, Ghiţă, Gheorghiţă, Gheorgan, Ghică, Ghicul, Gheordie, Diorde, Gherghe, Gerghei, Ghergheş, Gheorghiu, Gorghe, Gorghi, Gorgujl, Gorgos, Gogan, Gogea, Goga, Gogolea, Gogolina, Gheore, Ghiura, Ghiureş, Giura, Giurica, Jurca
Ghergina n. : a r. Gheorghe név népi, női alakja, e: ghérdzsiná
Gheorgina n. m. = Gheorgina, esetleg Györgyi (L 54–55), E: Georgia, Georgina, e : ghéorghiná
Gherasim f. m. = Geraszim (L 161), e: ghérászim
Ghervase f. m. = Gyárfás (L 165), E: Ghervais, e: ghérvászé
Ghirva, Hervasia, Arvasia, Arvoşie, Cirvasă
Ghisela n. m. = Gizella (L 55), E: Gisella, e: ghizélá
Gina n. : a r. Georgina név önállósult becealakja. E: dzsiná
Glafira n. : a gr. Glaphyra ‘elegáns, kecses’ jelentésű névből, e: gláfirá
Gliceria n. : a gr. Glykera ‘édes, kedves, szeretett’ jelentésű névből, e: glicsériá
Gloria n. m. = Glória (L 55), E: Glory, e: gloriá
Graţian f. m. = Gracián (L 163), E: Gratianus, e: grácián
Graţiana n. : a r. Graţian név női alakja, esetleg a m. Gráciána, Graciella (L 55–56), e: gráciáná
Grigore/Grigorie f. m. = Gergely (L 161), e: Gregory, e: grigoré/grigorié
Grigor, Goru, Gora, Grgoran, Goran, Grigori, Grigoraş, Grigoree, Gorcă, Goree, Gorea, Gorciu, Goriţă, Goroi, Roiu, Grigă, Riga, Rigu, Regea, Griguţă, Guţă, Griguş, Gligor, Glircea, Gliga, Gligă, Gligul, Gligo, Liga, Gligan. Ligăcesc, Gliguţă, Hreaţă, Hrihui

H
Hamza f. : albán közvetítéssel a tr. hamza méltóságnévből, e: hámzá
Hanibal f. m. = Hannibál (L, E: Hannibal, e: hánibál
Haralambie f. m. = Harlám (L 166), e: hárálámbié
Hariton f. : a gr. Haritos ‘feltámadó’‚ jelentésű névből, e: háriton
Hariclea n. : a gr. Chariclea név r. alakja, a charis + kleosz Örömhozó + dicsőség, hírnév’, e: hárikléá
Hector f. m. = Hektor (L 166), E: Hector, e: héktor
Henric f. m. = Henrik (L 171), a MEO–nak az Imre névvel való megfeleltetése téves. E : Henrik, e: hénrik
Hiaţint f. m. = Jácint (L 173), E: Hyacinth, e: hiácint
Hiaţinta n. m. = Jácinta (L 67), e: hiácintá
Hilda n. m. = Hilda (L 60), E: Hilda, e: hildá
Hipolit f. m. = Hippolit (L 168), E: Hippolytus, e: hipolit
Horaţiu f. m. = Horác (L 168), E: Horace, e: horáciu
Horia/Horea f. : ragadványnévi eredetű, a r. horă ‘körtánc’ köznévből, e: horiá, horeá
Hortensia n. m. = Hortenzia (L 61), E: Hortensia, e: horténsziá
Hristodul f. : a gr. Hristodulos ‘Krisztus rabja’ jelentésű névből, E: Hristodul, e: hrisztodul

I
Iacob f. m. = Jákob vagy Jakab (L 173), E: Iacob, e: jákob
Covu, Covan, Covlea, Vuţă, Iacul, Iacuş, Ecuş, Iacşa, Iacodin, Iacobescu, Iacobăn, Coban, Cobleş, Cobeţ, Iacobică, Bică, Iacobuţ, Buţă, Caba, Cubboaie, Căbulea
Iancu f. : a r. Ion név önállósult becealakja, e : jánku
Ioasaf f. m. = Jozafát (L 175), E: Josaphat, e: joászáf
Ichim f. m. = Áhim (L 127), e: ikhim
Ieremie/Ieremia f. m. = Jeremiás (L 174) E: Jeremy, E: jérémié, jérémiá
Eremica, Irema, Irimia, Arminden, Ormindea, Irmin, Iaremia, Arimia, Virimia
Ieronim f. m. = Jeromos (L 174), E: Jerome, e: jéronim
Ignat f. m. = Ignác (L 170), E: Ignatius, e: ignátié
Egnatie, Ihnat, Igna, Nat, Natu, Natin, Naţii, Nateo, Ignăţel, Natco
Ilaria n. m. = Hilária (L 60), E: Hilaria, e: iláriá
Ilarie f. m. = Hiláriusz (L 167), E: Hilary, e: ilárié
Ileana n. m. = Ilona (L 60), E: Helen, e: iléáná
Olenca, Ilinca, Elenca, Elen, Ella, Lena, Lili, Nelly
Ilie f. m. = Illés (L. 170), E: Elias, e: ilijé
Lie, Lia Illa, Ilica, Iliuţă, Ilita, Iliuş, Ilaşcu, Ilică, Leică, Liiceni, Lică, Licoi, Ilioasa, Lioasa, Iliucă, Liuţ, Lascu, Ile, Ilca, Icu, Liţă, Liţica, Loieşti, Iloaie, Elieş, Eliade, Iliat
Iliodor f. : a gr. Eliodoros név r. alakja, a Helios + dorosz ‘Nap + ajándék’, e: iliodor
Inocenţia n. m. = Innocencia (L 64), E: Inocence, e: inocsénciá
Inocenţiu f. m. = Ince (L 171), E: Inocence, e: inocsénciu
Ioachim f. m. = Joákim (L 174), E: Ioachim, e : joákhim
Ichim, Echim. Echemet, Chima, Chimu, Chimel, Ohim, Chinu, Chinţea, Chintea, Chinie
Iolanda n. m. = Jolán =L 68), E: Yolanda, e: jolándá
Ion/Ioan f. m. = János (L 173), E: John, e: jon/joán
Oan, Oană, Oaneş, Neşu. Ioanăş, Ioanid, Ioanca, Oanca, Iuon, Ionea, Oneasa, Niasa, Onac, -ă, Naca,-u, -ul,-ţa,-oe, -ian, Ionaş –oi, –cu, -eşti, Onaşco, Născăi, Ionăscuţă, Onca, –ă, – ea, –el, – cul, Ionciul, Oncel, –cul, –iul, –ioiul, Unciul, Ioneciu, Neciu, Nelu, Ionel, Iunel, Ionaşcu, –ţă, Oncu, Ionca, Vonca, Ioncea, Ioncel, Onciu, Cica, Voncilă, Aoncioaei Ioneciul, Nenciu, Ionencu, Nela, Onet, Neţu, Ioniţă, Ionica, Onicea, Oniciu, Ioniciu, Oniciţă, Onişcă, Nişcani, Onigaş, Onilă, Onişor, Ionişor, Nişul, Niţul, Nitul, Niţă, Onuc, Nucă, Onuţ, Nuţ, -ă,-a, -iu, -escu, Ivon, Iuvon
Ioana n. : a r. Ion/Ioan név női alakja, e: joáná
Iona f. m. = Jónás (L 174), E: Ionah, e: joná
Ionaş f. : a r. Ion/Ioan név önállósult becealakja, e: jonás, nem tévesztendő össze a Jónás névvel
Ionel f. : a r. Ion/Ioan név önállósult becealakja, e: jonél
Ionela n. : a r. Ionel név női alakja, e: jonélá
Iordan f. m. = Jordán (L 174–175), E: Jordan, e: jordán
Iorda, Oardă, Urdan, Ardăn, –eşti, Iordăn, -eşti, Iordoş, –ia
Iorgu f. : a gr. Jorgosz név önállósult becealakja, e: jorgu
Iosif f. m. = József (L 175), E: Joseph, e: joszif
Iosip, Iosu, Sâpânca, Şipeniţ, Osup, Isop, -escu, Iosim, Sipot, Isuf, Ioja, Iscu
Iosefa n. m. = Jozefa (L 68), E: Josepha, e: jozéfá
Iov f. m. Jób (L. 174), E: Job, e: iov
Ioviţă, –iu, Viţă, –iu, Viciu, Iova, Iof, Iofcea, Iobuleasa
Ipatie f. : a gr. Ipatios ‘a római konzul’ jelentésű névből, E: ipátié
Pate, Pătescu, Ipătescu, Ipăteşti, Epaţie
Irina, n. m. = Irén, (L 64), E: Irene, e: iriná
Irinel, Rina, Irinca, Erini, –a, Reni, Hirină, Orena
Irineu f. m. = Iréneusz (L 171), e: irinéu
Isac f. m. = Izsák, (L 172), E: Isaac, e: iszák
Saac, Isaica, Sacul, –ca, –escul, –uţul, –iu, –otă, – ţi, –eanu
Ispas f. : a bg. szpaszovigyelj szóból, nincs köze a r. ispăşi ‘lakolni’ (pl. bűnért) igéhez.
Iuda f. : a héb. Jehudah rövidült alakja, e: iudá
Iudita n. m. = Judit (L 68–69), E: Judith, e: iuditá
Iulia n. m. = Júlia (L 69), E: Julia, e: juliá
Iulian f. m. = Julián (L 175), e: julián
Iuliana n. m. = Julianna (L 69), E: Julianna, e: juliáná
Iulieta n. m. = Julietta (L 69), E: Julietta, e: zsuliétá
Iuliu f. m. = Juliánusz, nem tévesztendő össze a Gyula névvel. (L 175), e: juliu
Iustin f. m. = Jusztin (L 175), E: Justin, e: jusztin
Istin, Ustin, Stinciu
Iustina n. m. = Jusztina (L 69), E: Justina, e : jusztiná
Iustina, Ostinia, Stina
Ivona n. : a fr. Yvonne névből, m. Ivonn (L 65), E: Ivone, e: ivoná
Izidor f. m. = Izidor (L 127), e : izidor
Izidora n. m. = Izidóra (L 66), E: Isidora, e: izidorá
Isolda n. m. = Izolda (L 66), E: Isolde, e: izoldá
Ismail f. m. = Izmael (L 173), E: Ismay, e: iszmáil

J, K kezdőbetűs népszerű nevek, az I alatt tárgyaltak kivételével, nincsenek

L
Ladislau f. m. = László (L, nem tévesztendő össze a Bazileosz – Vasile név-megfeleltetéssel, e: ládiszláu
Lampadie f. : a gr. Lampadios ‘kis fáklya’ jelentésű szóösszetételből, e: lámpádié
Larisa n. m. = (L-B 202) a gr. Larissa névből, ami a thesszáliai Larisa – a név elentése ‘erőd, vár’– város nevéből ered. e: lárisa
Lascu f. : a Lazăr név régi, népi becealakjából, e: lászku
Laura n. m. = laura (L 75), E: Laura, e: láurá
Laurenţia n. m. = Laurencia (L 75), E: Laurentia, e: láurenciá
Laurenţiu/Lavrentie f. m. = Lőrinc (L 187), E: Laurentius, e: láurénciu
Avrentie, Lavrantie, Lavrintie, Arvintie, Tervinte, Livrintul, Nevrintul, Avrig, Leurint, Liorinţ, Lorinţe
Laurian f. : a Laurenţiu név finomkodó alakja, e: láurián
Lauriana n. : a r. Laurian név női alakja, e: láuriáná
Lavinia n. m. = Lavínia (L 75), E: Lavinia, e: láviniá
Lazăr f. m. = Lázár (L 184), E: Lazarus, e: lázör
Lăzarea, –el, –iică, – iciu, – oiu, –oniu, – uţ, –eanei, –ina, Zăroni, Lazor, Zor, Zorică, Zorcă, –ea, –scu, – ţea, –eci, Lazoi, Lazur, Lăzur, Lazer, Laţco, Laşcu, Lăscău, Lazu, Laciu, Lacea, Lacei
Lăcrimioara n. : a r. lăcrimioara ‘gyöngyvirág’ köznévből, e: lökrimioárá
Leandru f. m. = Leander (L 185), E: Leander, e: léándru
Leon f. m. = Leon (L 185), E: Leon, e: léon
Lion, Alion, Aleon, Leoncea, Oancea, Leu, Leva, Lef
Leonard f. m. = Leonard (L 185), E: Leonard, e: léonárd
Leonid f. : a gr. Leonidas névből, e: léonid
Leonida f. m. = Leonidász (L 185), e: léonidász
Leonte/Leontie f. : a lat. Leontis névből, nem tévesztendő össze a Levente névvel (L 186) e: léonté/léontié
Leontin f. : a gr. Leon ‘oroszlán’ jelentésű névből, e: léontin
Leontina n. m. = Leontina n. m. (L 76), E: Leontyne, e: léontiná
Leopold f. m. = Lipót (L 185–186), E: Leopold, e: léopold
Letiţia n. m. = Letícia (L 76), E: Leticia, e: léticiá
Lia n. m. = Lia (L 77), E: Lya, e: liá
Lidia n. m. = Lídia (L 77), E: Lydia, e: lidiá
Ligia n. : a lat. Ligia nemzetségnévből, e: lidzsiá
Lili n. m. = Lili (L 77), E: Lily, e: lili
Liliana n. m. = Liliána (L 77), E: Lilian, e: liliáná
Linda n. m. = Linda (L 77), E: Linda, e: lindá
Livia n. m. = Lívia (L 77), E: Livia, e: liviá
Liviu f. m. = Líviusz (L 186), e: liviu
Lorena n. : gr. hatásra a Loraine névből, E: Lauren, e: loréná
Loredana n. : a lat. Laurentum ‘babérfa” köznévből, a Lauredo–Loredo–Loreo helyneveken keresztül, e: lorédáná
Luca f. m. = Lukács (L 187), E: Luke, e: luká
Lucăcel, –ilă, Ucuţa, Lucăleţ, Rucărea, Lucşa, –seni, –oiu, Luceni, –esti, Lucşa, –oci, Lucaş
Lucia/Luchia n. m. = Lúcia (L 78), E: Lucia. e: lucsiá/lukhiá
Lucian/Luchian f. m. = Lucián (L 187), e: lucsián, lukhián
Luciana n. : a r. Lucia név önállósult becealakja, e: lucsiáná
Lucreţia n. m. = Lukrécia (L 78), E: Lucretia, e: lukréciá
Lucreţiu f. : az előző név férfi változata, e: lukréciu
Ludmila n. m. = Ludmilla (L 78), E: Ludmilla, e: ludmilá
Ludovic f. m. = Lajos (L 184), E: Lewis, e: ludovic
Ludovica n. m. = Ludovica (L 78), E: Ludovic, e: ludoviká
Luiza n. m. = Lujza (L 78), E: Luise, e: lujzá
Luminiţa n. : a r. lumină ‘fény’ köznév kicsinyítőképzős alakjából, e: luminicá
Luţiu/Luciu f. m. = Lúciusz (L 187), e: luciu/lucsiu

M
Macarie f. m. = Makár (L 188), e: mákárié
Macovei f. m. = Makabeus (L 188), E: Maccabeu, e: mákovei
Mac, Machiei, Măcău, Maclea, Măcui
Magda n. m. = Magda (L 79), E: Magdolna, e: mágdá
Magdalena n. m. = Magdaléna (L 79), E: Madelina, e: mágdáléná
Magda, Măgduţ, Măgdălia, Măgdişanul, Maggalena, Mandalina, Măgălina, Maga, Mag, Magu
Maia n. m. = Maja (L 80), E: Maia, e: májá
Malvina n. m. = Malvin (L 80), Malvin, e: málviná
Manase f. m. = Manassé (L 188), E: Manasseh, E: mánászé
Manaşie, –escu, –ita, –ia, sia, –ţica
Manea f. : az Emmánuel név önállósult becealakja, e: mánéá
Manole f. : az Emmánuel önállósult becealakja, e: mánolé
Manuel f. m. =Mánuel (L 189), E: Manuel, e: mánuél
Mănăilă, Manole, Manolache, -liţă, -chi, Maneţ, -e, -escul, -ela, -ac, -ache, -iu, -ţiu, -u, -uţ, -eţ, -uşca, Mănu, -el, -eş, -tu, -ea, -ora, -ota, -uş, -uşcă, -iugu, -iga, -uţ, –ir, Manliu, Mancăş, Mancea, Manea, Manciu
Manuela n. m. = Manuéla (L 80), e: mánuélá
Mara n. m. = Mara (L 80), E: Maria, e: márá
Marcel f. m. = Marcell (189), E: Marcel, e: márcsél
Marcela n. m. = Marcella (L 80) E: Marcella, e: márcsélá
Marcu f. m. = Márk (L 189–190), E: Marc, e: márku
Mărcănaş, Marcă, Marco, –e, –a, –ea, –eni, –chiş, – coci, –lcoci, –coş, –uş, Moarcăş
Mardarie f. : a gr. Mardariosnévből, e: márdárié
Marga n. : a r. Margareta név önállósult becealakja, e: márgárétá
Margareta n. m. = Margaréta, Margit (L 81), E: Margareta, Margaret, e: márgárétá
Maria n. m. = Mária (L 81–82), E: Mary, e: máriá
Măria, Marica, Maricica, –ţa, –ţu, –riţa, –Măriuţa, Mărioriţa, Uţă, –uţan, Maruţa, –usca, –uţa, –ula, Marghioara, –escu, –ceşti, şcin, –car
Marian f. m. = Marián (L 183), E: Marion, e: márián
Mariana n. m. = Marianna, (L 82), E: Mariana, e: máriáná
Marieta n. m. = Marietta (L 82), E: Mary, e: máriétá
Marin f. : lat. Marinus ‘tengeri’ névből, e: márin
Marina n. m. = Marina (L 82–83), E: Marina, e: máriná
Marion n. m. = Marion (L 83), E: Marion, e: márion
Marius f. m. = Máriusz, Márió (L 189), E: Marius, Mario, e: máriusz, mário
Marta n. m. = Márta (L 83), E: Martha. e: mártá
Martin f. m. = Márton L 190), E: Martin, e: mártin
Martina n. m. = Martina (L 83), E: Martina, e: mártiná
Marţian f. m. = Marcián (L 189), e: márcián
Marţiana n. : a r. Marţian név női alakja, e: márciáná
Matei f. m. = Máté, nem tévesztendő össze a Matia (Mátyás) névvel. (L 190), E: Matthew, e: mátéj
Mateiaş, –uţ, Teiul, –ca, Mateescu, –eşti, –eş, –iţa, –iţă, –eoiu, –ion, –ucă, –şiu, –cheş, – ul, Mata, –ul, Mătian, – ea, – eica, – eican, –cuţu, –ocul, Maftei, –ea, –eoiu, –eu, Matiţa, –eu, Matiţa, Mace, –io, –iu,– ea, – eşti, –eu, –cico
Matia f. m. = Mátyás (L 190), E: Matthias, e: mátiá
Matilda n. m. = Matild (L 84), E: Matilda, e: mátildá
Mauriţiu/Mavru f. m. = Mór, Móric (L 192–93), E: Maurice, e: máuriciu/mávru
Maxim f. m. = Maxim, Maximilián (L 188), E : Maxim, Maximilian, e: máxim, máximilián
Maxăm, Maxa, Maxin, – eni, –eşti, Maxen, Mexana, Massimu
Mădălin f. : a r. Magdalena név önállósult becealakja, e: mödölin
Mădălina n. : a r. Mădălin név női alakja e: mödöliná
Mălin f. : mălin ‘zselnicemeggy’ köznévből, e: mölin
Mălina n. : a r. Mălin név női alakja e: möliná
Mărgărit f. : vagy a r. Margareta név tájnyelvi alakváltozatából, vagy a r. mărgărit ‘virágzó’ köznévből keletkezett, e: mörgörit
Mărgărita n. : a r. Mărgărit név női alakja e: mörgörita
Mărioara/Marioara n. m. = Marióra (L 83), E: Mary, e: mörioárá, márioárá
Melania n. m. = Melánia (L 84), E: Melanie, e: mélániá
Meliton f. m. = Meliton (L 191), e: méliton
Metodie f. m. = Metód (L 191), e: métodié
Mia n. m. = Mia (L 86), E: Mary, e: miá
Mihai f. m. = Mihály (L 191), E: Michael, e: miháj
Mihăiaş, Mihăilaş, –ă, –eanca, – eni, – on, –uţ, –eş, –ţă, –să, Mihu, –o, –a, – şco, –şca, –ău, – hea, Mihov, Mihil, Mihelie, –oi, –ciu, –ul, Mihuc, Mioc, Mihnea, Mihne, –a, –horca, –horda, Miu, –ţ –Mihu, Mielă, Mihalache, Lache, Mihalco, –cu, –ca, –ce, – cea, – ceni, – cescu, – ceiu, Mişa, –u, –ea, –cul, – cui, –şca, –oiu
Mihaela n. m. = Mihaéla (L 86), E: Michaela, e: miháélá
Mina/Mină, n. m. = Mina/Minna (L 87), E: Mina, e: miná, minö
Minerva n. m. = Minerva (L 87), E: Minerva, e: minérvá
Mirabela n. m. = Mirabella (L 87), E: Mirabella, e: mirábélá
Minodora n. m. = Menodora (L 85), e: minodorá
Miranda n. : az ol. Miranda névből, E: Miranda, e: mirándá
Mirandolina n. m. = Mirandolina (L 87), E: Miranda, e: mirándoliná
Mircea f. : a szl. mir ‘béke’ jelentésű köznévből a r. –ce képzővel, e: mircsá
Mirel f. : a következő név férfi változata e: mirél
Mirela n. m. = Mirella (L 87), E: Mira, e: mirá
Miron f. m. Miron (L 192), e: miron
Mironaş, –cu, –escu, Mirion, Mironcu, Mire, –u, –a, –ea, Mera, –cea, –sa, – eni, –escu, –in, –ioiu, – mirin, –ea, –ca, –eas, – şa, Mirăul, Mirica, Mirica, –ă, –iţă, Mirăuţ, Mărăuţ, Răuţ, –ă, –el, –i, – ţoiu. Răutu
Mitrea f. : a r. Dumitru név önállósult becealakjából e: mitréá
Mitrofan f. : a gr. Mitrofanos névből (anya + bemutatott), e: mitrofán
Mândra n. a következő név női változata, e: mündrá
Mândru f. : a r. mândru ‘büszke’ köznévből, e: mündru
Moise f. m. = Mózes (L 193), E: Moses, e: moiszé
Moisiu, Moiseiu, Moisia, –eşti, –escul, Moian, Moinea, –escu, Moico, –cea, ceiu, Moiş, –escul, –ă, an, Moeş, Moscu
Monica n. m. = Mónika (L 88), E: Monica, e: moniká

N
Narcis f. : a gr. Narkissos névből, E: Narcisse, e: nárcsisz
Narcisa n. : a r. Narcis név női változata, e: nárcsiszá
Natalia n. m. = Natália (L 89), E: Natalia, e: nátáliá
Natan f. m. = Nátán (L 194), E: Nathan, e: nátán
Naftan, Aftan, Naftuc, Nătăneţu
Nazarie f. : héb. nazar ‘úrnak született’ szószerkezetből, e: názárié
Năzar, –rioaia, –reneu, –ica, Nazaret
Nedelea n. : szl. Közvetítéssel a gr. nyelvből ‘vasárnap’, e: nédéléá
Nedealea, –u, –escu, – oiu, Deliţa, –ă, Nedelian, Nedel, Nedelcu, –ca, Delca, –ă, –cea, Delcea, Nedu, –a, –eada, –e, Nedeu, –co, –cu, Nedin, – iţă, –oglu, –on
Nichifor/Nechifor f. : a gr. Nikefos névből, nike + phorosz ‘győzelem + hordozó’, e: nikhifor 
Foru, Forov
Nichita f. m. = Nikétász (L 195), e: nikhitá
Michita, Nechit, Chiţă, –a, –ea, – uc, – ac, Năchiţă, Nechiţă, –ele, – a, Nechid, –an, Chidu, Netiţa, Netetea, Netitesa, Netituca, Năcheaţă, Netă, Nichit
Nicodim f. m. = Nikodémusz (L 195), E: Nikodemus, e: nikodim
Micodim, Micodin, Codim
Nicolae f. m. = Miklós (L 195), E: Nicholas, e: nikolájé
Nicola, Nicula, Necora, Nicolina, Necula, Neculai, Culai, Naie, Năiţă, Laie, Nicoleta, Coleta, Nic, Nichi
Nicoleta n. m. = Nikoletta (L 91), E: nicolette, e: nikolétá
Nicon f. : a gr. Nikonos ‘győző” névből, e: nikon
Nicu f. : a r. Nicolae név újonnan önállósuló becealakja, e: niku
Nistor/Nestor f. m. = Nesztor (L 195), E: Nestor, e: nisztor, nesztor
Nistoran, –an, –in, –iu, Storin, –tur, –torin, – escu, –a, –e, Istrea, –ina, Năstruţ, Nestur, Nistoiu, –a
Noe f. m. = Noé (L 195), E: Noah, e: noé
Noi, Noiacul, Notanaş, Anoiţă, Noica, Nuică

O
Obrejie f. : a szl.’körülmetélt’ szóból, e: obrézsié
Octav/Octavian f. m. = Oktávián, e: oktávián
Octavia n. m. = Oktávia (L 193), E: Octavia, e: oktáviá
Octaviana n. : a r. Octavian név női változata, e: oktáviáná
Ofelia n. m. = Ofélia (L 93), E: Ophelia, e: oféliá
Olga n. m. = Olga (L 93), E : Olga, e: olgá
Olimpia n. m. = Olimpia (L 93), E: Olympia, e: olimpiá
Olimpiu f. : az előző név férfi változata, e: olimpiu
Olivia n. m. = Olívia (L 93), E: Olivia, e: oliviá
Olivian f. : az előző név férfi változata, e: olivián
Oliviu f. : az Olívia név férfi változata, e: oliviu
Olivier/Oliver f. m. = Olivér (L 198), E: Olivier, e: oliviér/olivér
Onisifor f. : a gr. Onisiphoros ‘hasznos’ névből, e: oniszifor
Nisfor, Nispor, Nistor
Onisim f. : a gr. oneirom ‘álom’ szóból, e: onisim
Ionisim, Nisim
Onufrie f. : a gr.-lat. Onofrios– Onofrius ‘mindig boldog’ kifejezésből, e: onufrié
Onofrei, Onofrie, Unufrie
Oreste f. m. = Oresztész (L 193), e : orészté
Oris, Orestie, Iorest, Ioriste, Iorei
Ostap f. : a gr. Eustachos gr. név ukrán közvetítésű alakja, e: osztáp
Otilia n. m. = Otília (L 94), E: Ottilia, e: otiliá
Ovid/Ovidiu f. m. = Ovidiusz (L 200), e: ovid-/ovidiu
Ozana n. : a fr. Osanne névből, ez a fr. osanne köznévből a gr. hosanna ‘üdv’ szó közvetítésével az arameus hoshana ‘dicsőség’ szóból, e: ozáná
Oxana n. m. = Oxana (L 94), e: oxáná

P
Pahomie f. : a gr. Pachomios névből, ez a pachys + omos ‘kövér + váll’ szószerkezetből származik, más feltevés szerint egyiptomi eredetű, és egy folyamközi városra utal, megint más feltevés szerint a gr. Pachomios névből, ez a pa+ hom ‘névelő + sas’ szószerkezetből eredne, e: páhomié
Pahomie, Pahomiu, Pahome, Homul, Homă, Pahon, Paholea, Pafomei, Pavon
Paladie f. : a gr. Palladios névből, ez a ‘pallados’, Athéne istennő állandó jelzőjéből, e: páládié
Pamfil f. m. = Pamfil (L 202), e: pámfil
Pamfili, Pamfilie, Filiaş, Panhil, Pampu, Pamfilion, Filion
Panaghiot f. : a gr. Panagiotes névből, ez ‘szentség’ jelentésű, e: pánághiot
Panait f. lásd a Panaghiot néévből, e: pánáit
Pancraţiu f. m. = Pongrác (L 205), E: Pancras, e: pánkráciu
Pangraz, Pangratie, Gratie, Gratea, Ratea, Ratie
Pantele f. m. = Pentele (L 203), e: pántélé
Pantelimon f. m. = Pantaleon (L 202), e: pántélimon
Pantelei, Pantele, Pentelei, Penteleu, Panta, Pante, Pânteu, Pinta, Pintea, Panc, Panco, Pancotă, Pancea, Panciu, Teli, Teliuc, Teliuţă, Tilea, Pandtelimon, Pandele, Pandea, Pintilie
Paraschiv f. : a Paraschiva név férfi változata, e: párászkhiv
Parascu, Chivu, Petca, Petcu
Paraschiva n. : a gr. Paraskeue névből, ez ‘péntek’ jelentésű, nem tévesztendő össze a Piroska névvel, ez ugyanis a lat. Prisca ‘régi, szigorú, komoly’ jelentésű szó származéka (L 98), e: párászkhiva, E: Prisca, e: párászkhivá, illetve priszká
Paraschiviţa, Pachiţa, Părăştiţa, Parasiia, Parascovea, Parascovea, Parasuca, Parasca, Chiva, Chivuţa, Vuţă
Partenie f. : a gr. Partenios névből, ez ‘szűz’ jelentésű, e: párténié
Pascal f. m. = Paszkál (L 202), E: Paschal, e: pászkál
Paşcalina n. : a gr. Paschasios/Pascalos névből, ez kb. ‘húsvéti’ jelentésű, a MEO–nak a Pascal névvel való megfeleltetése téves, e : páskáliná
Patrichie f. : a Patricia r. név férfi változata, e: pátrikhié
Patricia n. m. = Patrícia (L 96), E: Patricia, e: pátricsiá
Patrocle f. : a gr. Patroclos névből, ez patros + kleosz ‘apa + dicsőség’ jelentésű, e: pátroklé
Paul f. m. = Pál (L 202), E: Paul, e: pául
Pavăl, Pavelică, Păvălaş, Pava, Pavi, Pavle, Pavlu, Palache, Palcu, Paloş
Paula n. m. = Paula (L 96), E: Paula, e: páulá
Paulina n. m. = Paulina : a Paul származéka (L 96), E: Pauline, e: páuliná
Polina, Păuliná
Pavel f. m. = Pál (L 207), E: Paul, e: pávél
Păcală f. : ismeretlen, a m. Csalóka Péter megfelelője, e: pökálá
Pârvu/Pîrvu f. : a szl. prvj, ‘első’ szóból a kalendáriumi gr. Protionos és Protoghenos nevekkel való megfeleltetés, e: pürvu
Pelaghia n. m. = Pelágia (L 96), E: Pelagia, e: pélághijá
Pelaga, Peliga, Pela, Pelea, Palaghia
Penelopa n. m. = Pénelopé (L 97), E: Penelope, e: pénélopá
Penelope, Penelopi, Pinelopi
Pepelea f. : a szl. pepelj ‘hamu’ köznévből, e: pépéléá
Pericle f. m. = Periklész (L 203), e: périklé
Persefona n. : a gr. Persephone névből, ez a pherein + phonos származéka, és ‘viselni, hozni + halál’ jelentésű, e : pérszidá
Petra n. m. = Petra (L 97), E: Petra, e: pétrá
Petria, Petrima, Pătruţa, Petruţa
Petronella n. m. = Petronella (L 97), E: Petronella, e: pétronélá
Petroniu f. m. = Petróniusz (L 204), e: pétroniu
Petru f. m. = Péter (L 203–204), E: Peter, e : pétru
Petrucă, Petrică, Petruş, Petran, Petra, Petrache, Petriceico, Petreuş, Pentiuş, Pentia, Petiş
Pia n. : a gr. Olimpia névből, ez önállósult becealak, e: piá
Pintea f. : a r. Pantelimon névből önállósult becealak, e: pintéá
Platon f. : a gr. Platon névből, ami a ‘széles’ köznévből származik, e : pláton
Platona n. : a r. Platon név női változata, e : plátoná
Policarp f. m. = Polkárp (L 204), e: polikárp
Polihronie f. : Polihronios névből, ami a ‘hosszú életű, sokáig élő’ kifejezésből származik, e: polihronié
Polixenia n. m. = Polixénia (L 98), E: Polyxena, e: polixéniá
Pompei f. : a lat. Pompeia név férfi változata, e : pompéi
Pompeia n. : lat. Pompeia név r. megfelelője, e: pompéiá
Pompilia n. m. = Pompília (L 98), e: pompiliá
Pompiliu f. : a lat. Pompilius nemzetségnévből, e: pompiliu
Pomponia n. m. = Pompónia (L 99), e: pomponiá
Pomponiu f. : a lat. Pomponius nemzetségnévből, e : pomponiu
Precup/Pricop/Procop f. : a r. Procopie névből önállósult becealakok, e: prékup, pricop, prokop
Precopie, Precu
Procopia n. : a r. Procopie név női változata, e: procopiá
Proca
Prohor f. : a gr. Prohoros névből. Ez az ‘egyiptomi karvezető’ kifejezésből származik, e: prohor
Protasie f. : a gr. Protasios névből, ami ‘kiemelkedő, előrehaladó’ jelentésű, e: protászié
Procopia n. : a r. Procopie/Procopiu nevek női változata, e: prokopiá
Procopie/Procopiu f. : a gr. Procopios névből, a prokope ‘haladás, növekedés’ jelentésű, e: prokopié/prokopiu
Profir f. m. = Porfir (L 205), e: profir
Porhir, Porfir
Profira n. : a gr. Porphyros névbők, Ez a ‘bíborcsiga’ köznévből származik. A r. Profir név női változata, e: profirá
Porfira
Pulheria n. : a lat. Pulcheria ‘szépséges’ név r. megfelelője, e : pulhérijá
Polhire, Polhira, Polihir

R
Radu f. : a szl. rad ‘öröm’ köznévből önállósult becealak, megfelelhet a Radó (L 206), névnek, e : rádu
Radeş, –an, –eţ, –adina, –dna, – oş, –ovan,, Răd, –ac, –aia, – icu, – iţa, –ucu, –ucan, – ulea
Rafail/Rafael f. m. = Ráfáel, Ráfis (L 206–207), E: Rafael, e : ráfáil, ráfáél
Rafailă, Răfăilă
Rafira n. : a Ráhel név önállósult r. népi alakja, (L 100), E: Rachel, e: ráfirá
Rahela n. m. = Ráhel (L 100), E: Rachel, e: ráhélá
Ramon f. m. = Ramón (L 207), E: Ramon, e: rámon
Ramona n. m. = Ramóna (L 100), E: Ramona, e: rámoná
Raluca n. : eredetileg az ógr. Ralle névből származik, ebből az újgörög Herakleiosz, amelynek önállósult becealakja a r. Raluca forrása, e: ráluká
Raveca n. m. = Rebeka (L 100), E: Rebecca, e: rávéká
Rădocea f. : a szl. rad ‘öröm’ köznévből önállósult becealak, megfelelhet a Rados (L 206) névnek, e: rödocséá
Răzvan f. : magyarázata kétes : az egyik értelmezés a szl. raz + zvatij ‘ismét+ hívott’, tehát ‘újrakeresztelt’ szószerkezetből származik, mint a bg. Rizvanov vagy a sz–horv. Rizvan. Más feltevés szerint arab eredetű, Rădvan, jelentése ‘Istenben megbékélt’, e: rözván
Reghina n. m. = Regina (L 100), E: Regina, e: réghiná
Renata n. m. = Renáta (L 101), a lat. Renatus név női változata, E: Renata, e: rénátá
Remus f. m. = Rémusz (L 208), E: Remus, e: rémusz
Robert f. m. = Róbert (L 208), E: Robert, e : robert
Roberta n. m. = Roberta (L 101), E: Roberta, e: robértá
Robertina n. m. = Robertina (L 101–102), E: Robertina, e : robértiná
Rodica n. : jellegzetes r. nyelvújítási név, Vasile Alecsandri költő alkotása. A XVII– XVIII. század folyamán Moldovában létezett Erodia/Irodia név, a gr. Herodion népnyelvi változataként. Ennek hatására keletkezhetett a Rodica, e: rodiká
Erodia, Irodia, Irodica
Rodion f. m. = Rodion (L 208), e : rodion
Roland f. m. = Roland/Loránd/Lóránt (L 209, 186–187), E: Rolland, e: rolánd
Roman f. m. = Román (L 209), E: Roman, e : román
Romănel, –ancu, –aşcu
Romana n. m. = Romána (L 102), E: Romana, e: románá
Romanca
Romaniţa n. : a Romana név önállósult becealakja, e: románicá
Romeo f. m. = Rómeó (L 209), E: Romeo, e : roméo
Romul/Romulus f. m. = Romulusz (L 209), E: Romulus, e: romul/romulusz
Roza n. m. = Róza (L 102), e: rozá
Rozeta
Rozalia n. m. = Rozália (L 102), E: Rosalia, e: rozáliá
Rozina n. m. = Rozina (L 102), E: Rosina, e: roziná
Roxana n. : a gr. Roxane névből. Ez ‘fényességes’ jelentésű, e: roxáná
Roxanda, Rosandra, Rusanda, Sanda, Luxandra, Luxiţa, Siţa, Roxi, Ruxi, Ruxa
Ruxandra n. : a gr. Roxana és Alexandra nevek keveredéséből származó népi névalak. Más feltevés szerint a Roxana név önállósult népi becealakja, e: ruxándrá

Ş – S
Şerban f. : a r. şerb ‘jobbágy’ köznévből, feltehetőleg a szó korábbi értelme nem volt pejoratív, e: serbán
Ştefan f. m. = István (L 171), E: Stephen, e: stefán
Ştefănel, –ică, –cu, –ache, Fane, –ea, Fănică, Fanciu, Ştefu, –a, –in, – lea, Ştepan, Şteţcu
Ştefana n. : a r. Ştefan név női változata, e: stéfáná
Fana, Fănică
Ştefania n. m. = Stefánia (L 105), E: Stephania, e: stefániá
Sabin f. m. = Szabin (L 212), E: Sabine, e: szábin
Savin
Sabina n. m. = Szabina (L 106), E: Sabina, e: szábiná
Salomia n. m. = Szalómia (L 106), e: szálomiá
Sânziana n. : a r. sânziana ‘Szent János névünnepe’ – a r. folklórban a jeles napok egyike – szóból, névként a népköltészetből és Vasile Alecsandri költőtől származik, e: szünziáná
Safta n. : a r. Elisabeta névből önállósult becealak, e: száftá
Salomeea n. m. = Szalomé (L 106), E: Salome, e: száloméá
Salomia, Solomia, Salomina
Samoilă/Samuilă/Samuel/Samuil f. m. = Sámuel, Samu (L 210), E: Samuel, e: számoilö/számuilö/ számuél, számuil
Sămăilă, Samălia, Samul
Samson f. m. = Sámson (L 210), E: Samson, e: számszon
Sanşon, Şon, Şones, Şona, Şonea
Sanda n. : a r. Alexandra és Ruxandra névből önállósult becealak, e: szándá
Sava f. : valószínű a héb. sabbath ‘szombat’ köznévből. Más feltevés szerint az ‘áttért’ közszó hasonló hangalakja alakította volna ki, e: szává
Savu f. : az előző szó változata e: szávu
Saveta n. : ar. Elisabeta névből önállósult becealak, e: szávétá
Scarlat f. : a középkori lat. scarlatum ‘skarlátposztó’ jelentésű szóból, e: szkárlát
Sebastian/Sevastian f. m. = Sebestyén (L 210), E: Sebastian, e: szébásztián/szévásztián
Sebastiana/Sevastiana n. : a r. Sebastian név női változata, e: szébásztiáná/szévásztiáná
Seneslav f. : valószínű a szl. Stanislav névből alakult népnemzeti névalak, a mondai „prefeudális” államalkotó neve, e: szénészláv
Septimia n. : a r. Septimiu név női változata, e: széptimiá
Septimiu f. : a lat. septimius ‘hetedik’(fiú) jelentésű szóból, e: széptimiu
Serafin/Serafim f. m. = Szeráf (L 213), E: Seraphin, e: széráfin/széráfim
Sarafin, Sarafim, Sărăcin, Sera, Fimu
Serafima n. m./Szerafina (L 107), E: Seraphina, e: széráfimá
Serena n. m. = Szeréna (l 107), E: Serena, e: széréná
Sergiu f. m. = Szergiusz (L 213), E: Serge, e: szérdzsiu
Sever f. m. = Szevér (L 213), E: Severus, e: szévér
Severin f. m. = Szeverin (L 102), E: Severin, e: szévérin
Severina n. : a Szeverin név női változata, e: szévériná
Sibila n. m. = Szibilla (L 107), E: Sybil, e: szibilá
Sidonia n. m. = Szidónia (L 107), E: Sidonia, e: szidoniá
Silvana n. m. = Szilvána (L 106), E: Silvana, e: szilváná
Siluan/Silvan f. m. = Szilvánusz (L 214), E: Silvanus, e: szilvánusz/szilván
Silua, Siloan, Siloian
Silvestru f. m. = Szilveszter (L 214), E: Silvester, e: szilvésztru
Silivestru, Selevestru, Solovăstru
Silvia n. m. = Szílvia (L 107), E: Silvia, e: szilviá
Silviu f. m. = Szilviusz (L 214), E: Silvius, e: szilviusz
Simina n. : a r. Simion névből önállósult becealak, e: sziminá
Siminel f. : a r. Simion névből önállósult becealak, e: sziminél
Simion f. m. = Simon (L 211), E: Simeon, e: szimion
Simeon, Semion, Simioana, Simin, Simina, –nic, – ica, –oc, –an, – ca, Somo, Semonea, Semenic, Sima, –cea, – oc, –oţa
Simona, n. m. = Szimóna (L 107), E: Simona, e: szimoná
Simonela, –ica
Simoneta n. m. = Szimonetta (L 108), E: Simonetta, e: szimonétá
Simu f. : a r. Simion névből önállósult becealak, e: szimu
Smaranda n. : valószínű a gr. smaragda ‘smaragd’ Kifejezésből származik, e: szmárándá
Sofia n. m. = Zsófia (L 124), E: Sophia, e: szofiá
Sofica, Sofiţa, Fica, Fiţa, Zosina, Sonia, Sofi
Sofronia n. m. = Szofrónia (L 108), E: Sophronia, e: szofroniá
Sofronea, Fronea
Sofronie, Sofroniu f. : a gr. sophon ‘bölcs’ kifejezésből, e: szofronie/szofroniu
Sofron, Şofron, Sofronica
Solomon f. m. = Salamon (L 210), E: Salomon, e: szolomon
Solcea, –ea, –ca, Somon, Solin, –că, –omca, –mica, –minca
Sorana n. : belső keletkezésű, a r. sora ‘nővér’ szóból, e: szoráná
Sorin f. : r. nyelvújítási név, a XX. Század elején N. Beldiceanu egyik verse tette ismertté. Valószínűleg a r. soare ‘nap’ köznévből ered, e: szorin
Sorina n. m. = Szorina (L 108), e: szoriná
Spiridon f. : a gr. spyridon–spyris–spiridos ‘(kenyér)kosár’ kifejezésből, e: szpiridon
Spiru f. : valószínűleg a gr. Spiros név becealakja, de lehet a Spiridon beceformája is, e: szpiru
Stamate f. : a gr. stamathios ‘pihenő, megálló’ köznévből, e: sztámáté
Stan f. : a szl. stav ‘felemelkedni’ átvitt értelmű szóból, e: sztán
Stana n. : a Stan név női változata, e: sztáná
Statie f. : a lat. statius–statio ‘állomás, megálló’ jelentésű szóból, e: sztátié
Stavru f. : a gr. stauros ‘kereszt’ köznévből, e: sztávru
Stela n. m. = Sztella (L 104), E: Stella, e: sztélá
Stelina
Steliuţa n. : a r. Stela névből, e: sztéliucá
Stelian f. : a gr. Stilianos névből, ez a gr. stylos ‘oszlop, cölöp’ jelentésű szavakból, e: sztélián
Stele, Stilea, Stilian, Tilian, Stelică
Steliana n. : a r. Stelian név női változata, e: sztéliáná
Stere f. : a r. Sterian név rövid változata, e: sztéré
Sterian f. : a gr. Stergios név Stergianos alakjából, ezek a gr. stereos ‘szilárd’, e: sztérián
Stirian, Sterie, Sterea, Sterchiu
Steriana n. : a r. Sterian név női változata, e: sztériáná
Stroe f. : a szl. Strotimir névből, ez a strota ‘gondviselés, rend, hatalom’ értelmű szóból, e: sztroé
Sultan f. : az arab sultan ‘erő, hatalom’ kifejezésből, e: szultán. Csak történeti!
Sultana n. m. = Szultána (L 120), e: szultáná
Suzana n. m. = Zsuzsanna, Zsuzsa (L 121), E: Susan, E: szuzáná
Sosana, Susan, Susanu, Susa, Suzana, Suzi
Svetlana n. m. = Szvetlána (L 108), e: szvétláná

T – Ţ 
Tadeu f. m. = Taddeusz/Tádé (L 216), E: Thaddeus, e: tádéu
Taisa n. : a gr. Thais névből, ez a thea, átvitt értelemben ‘ránézésre kellemes’ szóból, e: táisá
Tamara n. m. = Tamara (L 109), E: Tamara, e: támárá
Tatiana n. m. = Tatjána (L 109), e: tátiáná
Tetiana, Titfana, Tania, Tanea
Tavita n. m. = Tábitá (L 109), E: Tabitha, e: távitá
Tavefta, Tavifta, Tavista, Tavă, Vista
Tecla n. m. = Tekla (L 109), E: Thecla, e: téklá
Teclu, Teclici, Tecula, Tecu, Teca
Temistocle f. : a gr. Themistokles névből, ez a gr. themis + kleos, ‘törvény + dicsőség szókapcsolatból, e: temisztoklé
Teoctist f. : a gr. Teoktitos névből, ez a gr. theos+ ktistos ‘Isten + teremtett’ szókapcsolatból e: téoktiszt
Teodor f. m. = Teodor (L 217–218), E: Teodor, e: téodor
Teodora n. m. = Teodóra (L 110), E: Teodora, e: téodorá
Teodosia n. m. = Teodózia (L 110), E: Teodosia, e: téodosziá
Teodosie f. : a gr. Teodosios névből, ez a gr. theos+ didomi ‘Isten adott’ szókapcsolatból, e: tédoszié
Todos, Todosie, Tudosica, Tudose, Dosei, –in
Teoharie f. : a gr. theos + haris, ‘Isten + kegyelem’ szókapcsolatból, e: téohárié
Teoharfie, Tuhari
Teofan f. : a gr. theophaneia szóból, ez az ‘Úr megjelenése’ értelmű, e: téofán
Teof, Tofanisie, Tofan, –a, Fteofan, Tofu, Toflea, Tofan, Tupan
Teofil f. m. = Teofil (L 218), E: Teophilus, e: téofil
Teofila n. m. = Teofila (L 110), E: Teophila, e: téofilá
Terentie/Terentiu f. : a lat. Terentius ‘Terenis istennek szentelt’ jelentésű névből, e: téréntié, téréntiu
Teraza n. m. = Teréz, Terézia (L 110), E: Theresia, e: térézá, téréziá
Tiberiu f. m. = Tiberiusz (L 218), nem tévesztendő össze a Tibor (L 218) névvel, amely a románban nem létező lat. Tiburtius rövid alakja, e: tibériu
Tibi
Tihon f. : a gr. Tihon névből, dea szl. tihin ‘hallgatag szóból is értelmezik, e: tihon
Timofte f. a r. Timotei név alakváltozata, e: timofté
Timotei f. m. = Timót (L 219) E: Timoteus, e: timotéi
Tinca n. m. = Kata (L 71), e: tinká
Titus f. m. = Titusz (L 219), E: Titus, e: titusz
Tit, Titul, Tilea, Titea, Titila, Tita, Tiţiia
Toadăr/Toader f. : a r. Teodor tájnyelvi ejtéséből, e: toádör/toádér
Todor f. m. = Tódor (L 219–220), E: Teodor, e: todor
Toman, Tomana, Tomaş, Toma, –ciu, – eş, –isc, –isci, –esn, –isna, –isţă, –oilă, –onea, –oş, –uş, –uţ, –cea, –şa, Tămaş, –ăşel
Traian f. m. = Traiánusz (L 220), E: Traianus, e: tráján
Trandafir f. : a r. trandafir ‘rózsa’ köznévből, e: trándáfir
Trifon f. : a gr. Triphon ‘gyönyörök között élő’, a r–ban sem tévesztendő össze a Treboniu névvel, e: trifon
Trofin/Trofim f. : a gr. Trophimos ‘tápláló, táplált’ jelentésű szóból, e: trofin, –m
Trohin
Tudor f. : a gr. theos + doros, ‘Isten + ajándék’ szókapcsolatból, e: tudor
Tudoran
Tudora n. : a r. Tudor név női változata, e: tudorá
Tudose f. : a r. Teodosie név változata, e: tudoszé

U kezdőbetűs népszerű nevek nincsenek

V
Vadim f. : magyarázata kétes, az egyik értelmezés szerint a perzsa nyelvből magyarázható, más feltevés szerint a szl. vagyity, kb.’megnevezni’ jelentésű szóból származik, e: vádim
Valentin f. m. = Valentin, Bálint (L 136, 223), E: Valentine, e: váléntin
Bolintin, Vali
Valentina n. m. = Valentina (L 124), E: Valentina, e: váléntiná
Valer f. m. = Valér (L 223), a r. Valeriu név rövid alakja, E: Valerie, e: válér
Valerie/Valeriu f. : a lat. Valerius ‘erős, egészséges’ jelentésű törzsi családnévből, e: válérie/válériu
Valeria n. m. = Valéria (L 114), E: Valeria, e: válériá
Valter f. m. = Valter (L 223), E: Walter, e: váltér
Varlaam f. : a gr. Varlaam névből, ez a grúz Balavari közvetítésével a szanszkrit Bhagavan ‘imádott’ kifejezésből, e: várlám
Varnava f. m. = Barabás, Barna, Barnabás (L 136–137), E: Barabbas/Barabas, e: várnává
Varvara n. m. = Barbara, Borbála (L 29, 32), E: Barbara, e: várvárá
Vartolomei, –el, –meu f. m. = Bertalan (L 140), E: Bartholomew, e: vártoloméj
Vasile f. m. = Bazil (L 138), E: Basil, nem tévesztendő össze a László (L 184) E: Ladislas, Ladislau névvel, amely a szl. Vladislav név egyik alakja. e: vászilé
Vasilie, Vaseilie, –cea, –in, –iu, ăriu, –aş, –cu, Vasea, Vasil, Sile, Vasca, Vascan
Vasilica n. : a r. Vasile név önállósult női becealakja, e: vásziliká
Vasilisa, Vasila, Vasilia, Vasilena, Vasilina
Vasilisa n. a gr. Basilissa ‘királynő’ értelmű szóból, e: vásziliszá
Velerin f. : a r. Valeriu név régies népi alakjából, e: vélérin
Velicu f. : a szl. Veljko névből, ez a veljka ‘Veglia szigetre való’ jelentésű szóból ered, e: véliku
Venera n. m. = Vénusz (L 114–115), E: Venus, e: vénérá
Veniamin f. m. = Benjámin (L 139–140), E: Benjámin, e: vénjámin
Vera n. m. = Vera (L 115), e: vérá
Veronica n. m. = Veronika (L 115), E: Veronica, e: véroniká
Veta n. : a r. Elisabeta névből önállósult becealak, E: Elisabeth, e: vétá
Veturia n. : a lat. Veturia, vetus, veteris ‘idős’ törzsi családnévből, e: véturiá
Vichentie f. : a lat. Vicentius ‘győzedelmes’ jelentésű névből, gr.-szl. közvetítéssel, e: vikhéntié vagy vicsentié
Viktor f. m. = Viktor (L 224), E: Victor, nem tévesztendő össze a Győző (L 165), illetve a Géza (L 162) nevekkel, ma mindhárom külön névnek számít, e: viktor
Victoria n. m. = Viktória (L 116), E: Viktoria, e: viktoriá
Vincenţia n. m. = Vincencia, (L 116), E: Vincentia, a r. Vincenţiu név női változata, e: vincsénciá
Vincenţiu f. m. = Vince (L 225), E: Vincent, azon kívül l. a Vichentie névnél, városibb forma, e: vincsénciu
Viola n. m. = Viola (L 116–117), E: Viola, e: violá
Violeta n. m. = Violetta (L 117), E: Violet, e: violétá
Viorel f. : a r. Viorica név férfi változata, e: viorél
Viorica n. m. = Ibolya (L 62), belső fejlődéssel, a lat. viola, r. viorea ‘ibolya’ szóból, e: vioriká
Virgil, –iu f. m. = Virgil (L 225), E: Virgil, e: virdzsil
Virgilia n. m. = Virgilia (L, 116), E: Virgilia, e: virdzsiliá
Virginia n. m. = Virginia (L 117), E: Virginia : lat. Virginius törzsi nemzetségnévből, virgo ‘szűz’ jelentéssel, e: virdzsiniá
Virginiu f. : a lat. Virginius törzsi nemzetségnévből, e: virdzsiniu
Visarion f. : a gr. Visarion névből, a ‘Besara városból való’ szókapcsolatból, e: viszárion
Vitalia n. m. = Vitália (L 117), e: vitália
Vitalie, –iu f. m. = Vitális (L 225), E: Vitalis, e: vitálié
Vivana n. m. = Viviána (L 117), E: Viviana, e: viviáná
Vlad f. : a szl. Vladimir és Vladislav nevek önállósult becealakjából, e: vlád
Vladimir f. m. = Vladimir (L 225), E: Vladimir, E: vládimir
Vladislav f. m. = Ulászló (L 221), e: vládiszláv
Vlaicu f. : a Vlad– előtagú nevek önállósult délszl. becealakjából, e: vlájku
Vlasie f. m. = Balázs (L 135), E: Blase : a lat. Blasius ‘dadogó, beszédhibás’ jelentésű szóból, e: vlászié
Voica n. : a szl. vojk- ‘harc’ köznév egyik önállósult becealakjából, e: vojká
Voichiţa n. : a r. Voica nşv további becézése, e: vojkhicá
Voicu f. : magyarázata kétes, az egyik értelmezés szerint a szl. vojk ‘harc’ köznév önállósult román becealakja, más feltevés szerint bolgártörök eredetű, s ‘gazdag’ jelentésű, e: vojku

X 
Xenia n. m. = Xénia (L 118), e: xéniá
Axenia, Axena, Axana, Axena, Axinita, Oxana

Y kezdőbetűs népszerű nevek nincsenek

Z
Zabulon f. m. = Zebulon (L 228), E: Zebulon, e: zábulon
Zaharie, –a, f. m. = Zakariás (L 227), E: Zachariah, e: zaharié, záháriá
Zahara, Zaharcă, Hară, Haria, Harea
Zaheu f. m. = Zakkeus (L 227), E: Zacchaeus, valószínűleg a héb. Zakkai ‘tiszta’ névből, e: záhéu
Zahe, Zahiu, Zahu, Zachiu
Zamfir f. : a r. zamfir, ‘zafir’ jelentésű köznévből, ez a gr. Sappheira névből és szóból, amely ugyanazt jelenti, e: zámfir
Zamfira n. : a r. Zamfir név női változata, e: zámfirá
Zenaida n. : a gr. Zenaidos ‘Zeus (accusativus) + utótag’ névből, E: zénáidá
Zina, Zănica, Zinca, Zincă
Zeno f. m. = Zénó (L 228), E: Zeno, e: zéno
Zenobia n. m. = Zenóbia (L 119), E: Zenobia, e: zénobiá
Zenobiu f. : a r. Zenobia név férfi változata, e: zénobiu
Zenoviu, Zenobiu
Zenoida n. : a gr. zen + bios ‘Zeus (accusativus) + élet’ jelentésű névből, e: zénoidá
Zenovia, Zănove, –ica, –fia, Zanohie, Ghenovia
Zenovia n. m. = Zenóbia (L 119), e: zénoviá
Zoe n. m. = Zója (L 120), E: Zoe, : a gr. Zoe ‘élet’ jelentésű köznévből, e: zoé
Zoica, –iţa, Joiţă, Zoican, Zotic
Zorică n. : a r. Lazăr név önállósult becealakjából, e: zorikö

AJÁNLÁS
J A V A S L A T
Kovács Mária Magdolna, Magyar – román 
összehasonlító keresztnévszótár megjelentetéséhez

Minden szótár két (vagy több) nyelv és nép közeledését, barátságát szolgálja. Különösen jelentős egy ilyen munka azok között a népek között, amelyek szomszédságuk révén egymásra vannak utalva, s egymás országaiban kisebbségiként élnek a nyelvüket beszélők. A tulajdonnevek szótárai a köznevekéinél is jobban szolgálják ezt a közeledést és barátságot, hiszen éppen a nevek, a keresztnevek világítanak rá olyan hasonlóságokra vagy azonosságokra, amelyek mindkét nép történetében, hagyományában, szokásaiban megtalálhatók. Már ez önmagában elég lenne a szótár megjelentetésének indoklására, de megerősítik ezt a szótár szakmai, módszertani értékei.
Kiváló a munka fölépítése, anyagának bemutatása, rendszerezése. Világos, könnyen érthető és használható. Az egyes névcikkek szerelése, fontos és szükséges tudnivalókkal való ellátása mintaszerű. A néha közismert, de nagyon sokszor csak a szakemberek számára érthető etimológiák megadása szükséges, és legtöbb esetben tudományos igényű, vitathatatlan. A szerző a legújabb kutatási eredményeket is fölhasználta munkája összeállításában. Az angol anyaggal való egybevetése különösen emeli a munka értékét.
Minden bizonnyal sokan nagy örömmel fogják használni gyermekeik nevének megválasztásakor a könyvet, s a magyar névtudományban elfogadott magyarázatai a közműveltség színvonalát is emelni fogják.
A könyv megjelentetését minél nagyobb példányszámban javasolom.

Budapest, 2007. február 15.
Hajdú Mihály          
egyetemi tanár, az MTA doktora

Szakmai önéletrajz és publikációs lista
1942. július 1. Kápolnásfaluban születtem, lánykori nevem József Mária Magdolna
1963-68 Magyar nyelv- és irodalom szakos tanulmányaimat végeztem a kolozsvári Babes-Bolyai Tudományegyetem Filológia Karán
1968 Megvédtem Kápolnásfalu személyneveiről írott államvizsga-dolgozatomat
1968-69 Középiskolai tanár voltam a csíkszentmártoni líceumban
1970 Felvételiztem doktori képzésre, tudományos irányítóm Márton Gyula egyetemi tanár volt
1970-80 Disszertációm anyagát, 21 udvarhelyszéki település személyneveit gyűjtöttem össze
1974 A Dolgozó Nő folyóirat belső munkatársa lettem
1980 Nagyobb tanulmányom jelent meg Havasalja (Udvarhelyszék) családneveiről
1983 Megvédtem doktori értekezésemet
1984 Hosszabb tanulmányom jelent meg a Nevek térben és időben c. kötetben
1984-88 Több dolgozatom jelent meg a Nyelv- és Irodalomtudományi Közleményekben
1990-91 73 cikkből álló sorozatot közöltem a római katolikus keresztnévadás területéről a Keresztény Szó hetilapban
1990-92 A Családi Tükör folyóirat főszerkesztője voltam
1993 Megjelent Az erdélyi Havasalja személynevei c. kötetem Budapesten a Magyar Névtani Dolgozatok sorozatban
1993 A Családi Tükör bizonytalan anyagi helyzete, majd megszűnése miatt versenyvizsgával középiskolai tanár lettem
1993-94 A magyar-román, román-magyar keresztnévszótár anyagán dolgoztam
1995 Előadást tartottam Miskolcon az V. Magyar Névtani Konferencián
1996 Megszerkesztettem a Beszélni kell! c. nyelvhelyességi kézikönyvet
2000-2012 A kolozsvári óvodapedagógus- és tanítóképző egyetem óraadó tanára lettem	
Szerkesztettem a Nyelvvédő c. anyanyelvápoló folyóiratot (Stúdium Kiadó, Kolozsvár)
2005 Megjelent a Napok és nevek c. könyvem
2015 Egy székely község keresztnévhasználata c. tanulmányom az Erdélyi Múzeum 2015. 3. Füzetében jelent meg

Publikációk jegyzéke
Kápolnásfalu vezetéknevei. Nyelv- és Irodalomtudományi Közlemények XVI/1
Kápolnásfalu ragadványnevei. NyIrK XVII/2
Máréfalva mai magyar személynevei. NyIrK. XIX/2
Máréfalva mai magyar kereszt- és becenevei. NyIrK. XXI/2
Ragadványnévhasználat egy városi iskolában. NyIrK. XXVI/1-2
Havasalja ragadványnevei. NyIrK. XXXIII/3
Egy tájegység személynevei. In Nevek térben és időben. Korunk Füzetek, Kolozsvár, 1984.
Az erdélyi Havasalja személynevei. ELTE, Magyar Névtani Dolgozatok, Bp. 1993
Havasalja mai családneveiről. In Nyelvészeti tanulmányok. Kriterion Könyvkiadó, Bukarest,1980
Írói névadás Tamási Áron novelláiban. Magyar Nyelvjárások XXXII. Debrecen, 1995
Diákragadványnevek a kolozsvári Brassai Sámuel Elméleti Líceumban. In Az V. Magyar Névtani Konferencia előadásai II. kötet, Budapest-Miskolc, 1997
Beszélni kell! Nyelvhelyességi kézikönyv (szerkesztés és két saját dolgozat), Dacia Könyvkiadó, Kolozsvár, 1996
Napok és nevek (Keresztszülők kézikönyve). Művelődés Kiadó, Kolozsvár, 2005.
Egy székely község keresztnévhasználata, Erdélyi Múzeum 2015. 3. Füzet.