Pesti László - Tarjányi Ferenc: Parkok és kertek Pesten és Budán A 200 éves Népliget Az idén, 2068-ban két évszázados az 1868-ban alapított Népliget. Ebből az alkalomból új ismertető jelent meg, melynek egy példányát Ön tartja kezében. Mivel az érdeklődő közönség a park történetét általában ismeri, itt csak címszavakban emlékezünk meg a főbb eseményekről. A kert első tervét Petz Ármin készítette 1855-ben. Alapította 1868-ban Ilenczfalvy Sárkány József, ténylegesén kiépítette Ilsemann Keresztély, valamint Räde Károly. További fejlesztői Szilágyi József és Morbitzer Dezső. Újabb fellendülése az 1960-1970-es években dr. Radó Dezső nevéhez fűződik. Ezen építő munkák mellett károk is érték a parkot. Gyárak, üzemek, szórakoztató, ipari buszvégállomás költözött ide és tette kérdésessé az addigi eredményt. Növényzetét előbb a két háború, majd a túlzásba vitt gépesítés ritkította. Ám 2030-ban kifogyott a Föld ásványolaj készlete, ezért a földművelésben is alapvető változások következtek be. Kitelepítették az oda nem való intézményeket, a gépjárművek csak egy rövid útszakaszon jöhetnek a parkba, kőfal határolja az utak zajától-porától, a Népliget tényleges parkká változott. Többen még a régi leírásokból ítélik meg e vidéket, amikor még sivárság és kétes elemek riasztották el még nappal is a látogatókat, a sötétedés utáni napszakról nem is beszélve. Mindez a zord emlék a múlté. Mivel a jókora területű - l.374.832 négyzetméteres - park bejárása, megismerése nem egyszerű, rövid tájékoztatót adunk e lap túloldalán lévő rajzhoz. A kert határai: Célszerű szemléletben a Vajda Péter utca előttünk függőlegesen áll. Induljunk el a bal fölső sarokból. A vasúti töltés mindkét oldalán kocsiút halad s az innenső belső oldalán húzódik végig az 5 méter magas és egy méter vastag kőfal. Ez a fal határolja a parkot tovább az Üllői út felől, a Könyves Kálmán krt. oldalán, a Vajda Péter utcában párhuzamosan s a Kőbányai úton visszatér az indulási ponthoz. E tekintélyes építmény csak a Dísztér, a Lengyel sétány és a Kismartoni út szélességében van díszes vaskerítéssel helyettesítve, miáltal rálátás nyílik a terjedelmes egynyári virágágyásokra és az érdekes pálmaliliomokra. A bevezető utak is különböző stílusú vaskapukkal vannak ellátva. A kőfal mellett külső fasor nincs, ellenben a fal teljes méretében kúszócserjékkel takart s a mellette lévő járdát az áthajló lombok árnyékolják. Viszont a célszerű kezelés miatt a ligethez tartozik a három fő útvonal megfelelő szakászán a fasor és a közlekedési sávok, valamint a vasúti töltés ezen részének gondozása is. Ugyancsak a liget tartozéka a Ceglédi út sarkát képező Lippay park, amit a töltés alatti romantikus alagút köt össze a ligettel, ki- és bejárata a Műrom és a Remetelak. A művelődési intézmények sok vendéget vonzanak. A Kőbányai út és a Kismartoni út közötti sávon könyvtár, gyakorló iskola, Kertészeti Múzeum, tudományos ismeretterjesztés, állatkórház és játszóház fogadja az érdeklődőket. A vasúti töltés mentén, a Kismartoni út és a Vajda Péter utca közötti kertészeti telepen mintagazdaság működik és fogadja a bemutatókra érkező látogatókat és vásárlókat. Az Újligetben Zeneház, a Csend Háza, Tenisztelep, a sziklakert a nagy tóval, a Tornacsarnok, a Biokultúra Háza, a szoborsétányok, az útburkolat-bemutató, az emlékfák a fő említendők. Itt van továbbá a Linné-emlékmű, a fenyőgyűjtemény az óriási mamutfenyővel. Különlegesség a másutt lebontott szobrok együttese és a temetőkben fölöslegessé vált sírjelgyűjtemény. Az egyik kerékpárkölcsönző a Kismartoni útnál található. Az Óliget bemutatását a Nagyjátszótér játszószer-gyűjteményével kezdjük. Ez és a Mesevár érthetően állandó gyerekközönségnek örvend. Az újjáépült és kibővített Nagyvendéglő - éttermével, teraszával, klubjával rangos vendéglátó hely - útjának tengelyében álló vas Kilátótoronyból érdekes kép tárul az ide felkapaszkodó szeme elé. Gyakran és sokan keresik fel a Planetárium csillagászati bemutatóit, továbbá a hozzá fűződő szabadtéri gyakorlatokat, utóbbiakat egészíti ki az Időtorony, a Naprendszer-bemutató és a csillagászok szoborsétánya. Számottevő törzsközönséggel rendelkezik a Jurta Színház is. A rövidesen száz éves Országpark egyes részei a 19 megye sajátosságaival fogadja az érdeklődőket. A Pávakert kerítése mögött szabadon járnak a pávák, fácánok, gyöngytyúkok, sőt a teknősök is. A válogatott stílusú épületekben működő intézmények számos látogató érdeklődését keltik fel. Ilyen a Teaház, az Olvasóház, az Újságbolt, a Rajz-és Festőház, a Bábszínház, a Tenisztelep, a kápolna, a Simor János emlékpad, a víztorony és a kerékpárkölcsönző épülete az Üllői útnál. Helyi sajátság továbbá a mértékrendszer- és az utcabútor bemutató, az ősmagyar áldozati hely és csapadékos időben is sétára invitál a gerendavázas szerkezetű, hosszú fedett: sétány. A látogató figyelmét a kert szépsége foglalja le és nem is kell sejtenie, a tudatos és célszerű kerttervezés milyen hasznosságokat rejtett el a tetszetős külalak mögött. Ennek legnagyobbja a már említett kőfal az őt takaró kúszónövényekkel, mely a rongálástól és zajtól-portól védi a parkot, egyben sajátossá teszi a Vajda Péter utcát, ami ez által egyetlen zöld folyosóvá vált és különös rajta végigpillantani a vasúti hídon alakított erkélyről. Az utak a közlekedést burkolatuk által szabályozzák. Gépkocsiút egyedül a Nagyvendéglőhöz vezet aszfaltborítással, de ugyanebből az anyagból épült mindkét liget nagyköre, ahol saját és kölcsönzött kerékpárral lehet közlekedni, de ugyanez a futók gyakorlóhelye is. A többi út gyalogos sétány, burkolatuk utcák felszedett bazalt, andezit, gránit és keramit köveiből áll, amik a járműközlekedés számára kedvezőtlenek. Viszont van külön útburkolat bemutató, ami 25 méterenként más-más színű, alakú és anyagú kövekkel van kirakva. Nincs két egyforma esőház, gondos kivitelük miatt szintén a kert díszei, és nem csak az esőtől védenek, de ülőhellyel, vízzel és WC-vel is ellátottak. Pincéjük szerszámtároló, alaposan megkönnyítve egy-egy terület kertészeti ellátását. A sétányok mentén jól rögzített padok, székek, asztalok és szemétgyűjtők szolgálják a látogatók kényelmét. Aszályos éghajlatunkon gazdálkodni kell a csapadékkal, ezért a felületek alakítása lehetőleg mindenütt vízmegtartó. A park csak a szennyvizek miatt csatornázott, a csapadék, továbbá az ivókutak, csobogók és szökőkutak vize, az építmények tetejéről származó vízzel együtt a növényekhez van vezetve. Szerte a parkban, de kiváltképp a Madárvárta környékén madáreleséget termő növények vannak telepítve, az etetőkbe a közönség is hordja az eleséget, amit egyébként a helyszínen árusítanak is. A park minden lehetséges módon önellátó. A lombot és egyéb növényi hulladékot a terjedelmes cserjecsoportokban ássák el. Gondosan kezelik a nagymennyiségű kaszálékot és takarmányozásra használjak, csakúgy, mint az állatok által fogyasztott terméseket. A gombák és a külterjes gyümölcsfélék emberi táplálékot képeznek. Hasonló hasznosítású a zöldség-, fűszer-, gyógynövény- és dísznövénytermesztés és a gyümölcstermelés. Ezek előállítását mintagazdaság formájában mutatják be az érdeklődőknek. A termények a helyszíni üzemi konyhákban kerülnek felhasználásra, de kisebb tételben eladásra is jut, A sok ezer fa sok tűzifát ad, ez is a helyi épületek fűtésére fogy el. Ahol csak lehetséges, az építményekhez bontott anyagot használtak, mert olcsó és patinával rendelkezik, ami egy kertben fontos hangulati elem. A növényzet egy része felújulásra hajlamos. Ezeket a példányokat a helyi termesztőtelepen továbbnevelve két-három évvel korábban jutnak kiültethető növényekhez. Növeli a hasznosságot a liget központi fekvése, ami a szállítást teszi olcsóvá. A kertészet irányítása a termesztőtelep épületeiből történik, itt néhány iroda mellett munkásszállók, műhelyek, raktárak, gépszínek vannak. A jó eredmény oka a helyes egyensúly a gépi- és kézi munka között. A tennivalók felét gépesítik: fűnyírás, rendfelszedés, szállítás, úttisztítás, hótakarítás, nagyobb famunkák, permetezés. Környezetvédelmi megfontolások miatt nincsenek szélezőgépek és nem nyírnak sövényt, minden további munkát kézi erővel végeznek. A kerítés védelmében az öntözőtömlők tenyészidőben a szabadban vannak s akár éjjel-nappal működnek. Párosítva a földművelés évszázados tapasztalatait a tudományos kutatások eredményeivel sikerült a Népligetet mintagazdasággá tenni, ahol a természet szépségeihez magától értetődően társul a gazdasági célszerűség, s e kettő együttesen teszi a főváros legnagyobb közparkját tetszetős külalakúvá, természettudományos műhellyé és jól gazdálkodó kertészeti üzemmé. Budapest, 2068. október 2. - A Népliget Barátai A térkép nagyobb méretben