Pesti László - Tarjányi Ferenc: Parkok és kertek Pesten és Budán Óbudai-sziget
Kerékgyártó László linóleummetszete | Óbudai-sziget - Hajógyári sziget - Május 1. park, III. kerület, Óbuda. Hossza 2500 méter, legnagyobb szélessége 634 méter, területe 108 hektár, a Duna aquincumi partja közelében. Alapja a meder oligocén anyagára támaszkodik, fölötte pleisztocén kori kavics és homok rétegeződik. Felszínét csak a legmagasabb árvizek öntik el (1965). Déli végébe mélyül az egykori Hajó- és Darugyár óbudai egységének 1 km hosszú, 8,6 hektár felszíni természetes öble, amit mesterségesen 1,6 méter mélyen tartanak. Az öböl két partján halad át az Árpád-híd. Javítóműhellyel felszerelt belső része téli kikötő, külső fele a hajógyár szerelőmedencéje volt. Az Első Dunagőzhajózási Társaság telepének pesti oldalán talált, s a XIX. században még magasan álló romokat 1854-1857 között tárta és mérte fel Rómer Flóris régész és a mérnök Zsigmondy Gusztáv. Az ásatásokat 1941-1942-ben, illetve 1951-1957 között Szilágyi János folytatta, a feltárt romokat visszatemették. Újabb kutatás jelenleg, 2010-ben is folyamatban van. A hajógyár 28 hektár területet foglal el. Az óbudai Duna-ág közel 3 km hosszú, átlagosan 2,1 méter mély. Alig 60-80 méter szélessége ellenére nem töltődik fel, mert bejáratát kotrással biztosítják a hajózás számára, így vízmozgása is élénk. Egy részén 15,6 hektár terjedelemben téli kikötő üzemel. Déli részén egy kis sziget keletkezett, amit feltöltéssel a nagyhoz csatoltak, így keletkezett a belső, zárt öböl.
A fent említett romok római emlékek. Itt állt a helytartói, palota, mely 80 helyiséggel és közel 9000 négyzetméter alapterülettel a birodalomhoz és a későbbi császárhoz, Publius Aelius Hadrianushoz (76-138) méltó, fényűző épület lehetett. 409 után, feltehetően az árvizek miatt a katonai tábort kiürítették, a szigetet lakói is elhagyták. A középkorban erdő borította. 1786-ban Várossziget néven említi Korabinszky János Mátyás földrajzi lexikona, ekkor vadászterületként hasznosították. Később az északi részt a mindent elborító erdő irtása után mezőgazdasági célra használták. A Fővárosi Közmunkák Tanácsa már az 1930-as évek közepén az akkor Nagyszigetnek nevezett területet "erdő- és közkert helynek" irányozta elő. A III. kerületben 1913 és 1980 között működő Óbudai Gázgyár az északi részen gáziszap-ülepítőt üzemeltetett, amit a későbbi parképítéskor semlegesítettek. 80 hektárnyi területen az Óbudai Termelő Szövetkezet mezőgazdasági művelést folytatott. Óbudán a hatalmas lakótelepek építése miatt a zöldterület számottevően csökkent, ezért az 1960-as években ismét elhatározták a sziget parkká alakítását. A hozzá vezető régi fahíd helyére 1969-ben épült az egysávos, két gyalogjárdás K-híd, nevét a vasszerkezet alakjáról kapta. A rajta átvezető s a hajógyárba tartó vasúti sín ma is helyén van. A parképítés 1971-ben kezdődött. Dr. Krizsán Zoltánné és Gopcsa Ervin tanulmánya alapján Csorba Vera készítette a kivitelezési tervet. Megépült a 9000 négyzetméteres parkoló, 600 méter hosszú közút és három játszótér. Ez az első ütem 34 hektár parkosítását foglalta magába és 1975. május 13-án avatták. A második ütem 1980-ban lett kész, ekkor szilárd burkolatú utak és sportpályák épültek, elkészült a Főkert Parkfenntartó Üzemének új épülete. A Május 9. park közművesített, víz-, csatorna- és közvilágítási hálózattal ellátott, a közönség kényelmét ivókutak, padok, szemétgyűjtők és azóta elpusztított három esőtető szolgálta. Az újpesti oldalon a Honvédelmi Minisztériumnak 7,8 hektáron üdülője volt. A honvédség földmunkagépei tevékeny részesei voltak a kertépítésnek, a beton főutat is ők építették. Kiváló szervezéssel a metró építésénél keletkezett földfölösleggel a területet feltöltötték, így az óbudai parti sétány esős időben is járható. A Pilisi Park erdő Gazdaság 34.000 suhángot telepített, a hídtól balra tornapálya létesült. A parképítést Szendrői József és Simon György irányította, a fenntartás vezetője Schőn György volt. A parképítés a közönség számára látogatható középső részen ment végbe, a két parti sétány között. E sétányok a vízparttól kb. 20-50 méter távolságban vannak. E sávon a fővárosban ritkaságnak számító eredeti fás növényzet maradt meg természetes állapotban. Az északi csúcson a hullámverés elleni védekezésül betondarabokat helyeztek el. A már csonka vasúti sínpár elágazik s a jelek szerint az öböl két partján haladt végig, ezen szállították az anyagot, melyből a gyár virágkorában évente 12 hajó készült. Még megvan az öböl egy részét lefedő óriási szerelőcsarnok, ez esős időben is lehetővé tette a vizán álló hajók szerelését. Az öblön pontonhíd vezet át. Megközelítése gépkocsival a Mozaik utca, illetve az Újlaki rakpart és a Jégtörő utca felől lehetséges. Gyalogosan legközelebb van a HÉV Filatori gát nevű megállója. Korábban a 142-es autóbusz járt a szigetre, ott három megállója volt, de bizonyára a kis forgalom miatt megszüntették. Kishajó megállója is van, a kikötő a Főkert telephely közeléből induló aszfaltos út végén van. Szomszédos kikötők a Szabadság-strand és a Népsziget. A parti sétány szinte teljesen körbeveszi a szigetet, magassága a Duna szintje fölött kb. 6-10 méter. Burkolata a Május 1. park körül murva és gyöngykavics, a hajógyári területen aszfalt. Intézmények az újpesti oldalon vannak, zömében a volt Honvéd Üdülő helyén, amit most a Dominó Honvéd Sporttelep képvisel, csónaklejáróval a vízhez. Három üzemi terület mellett várja vendégeit a Szekér Csárda és a Soproni Sörkert. Közvetlen közelben van a Csatornázási Művek átemelő telepe. A kikötőhöz vezető út mellett áll a Sziget Kulturális Szervező Iroda épülete. A felújítás előtt ezen a környéken volt a kertészet régi telephelye. A nagy autóparkoló közelében lévő játszótér a legújabb eszközökkel van felszerelve, minden korosztály megtalálja érdeklődésének megfelelő elfoglaltságát. Az építési törmelékből képzett ródlidomb tetején játékvár áll, onnan nagy csúszdák vezetnek a domb aljára. Az 1975 körül ültetett fák és cserjék szép példányokká nőttek, az 5-10 darabból álló csoportokban örömmel fedezhető fel néhány igazi ritkaság is. Nem könnyű a tájékozódás annak, aki először jár a területen. A nagyon kevés tájékoztató tábla inkább az intézményekre vonatkozik. Sem a területegységek, sem a sétányok nincsenek elnevezve. Kerítésekkel határozottan elkülönített a déli oldal, a magántulajdonban lévő Álomsziget Ingatlanfejlesztő Kft. 2004 által üzemeltetett volt hajógyári terület. A Bejárati-hídon átkelve és jobbra, az igazgatóság 117. számú épülete felé haladva idős cserjék és a közöttük kanyargó keskeny, nagykockakőből kirakott utak formájában felismerhető a hajdani parkosítás nyoma, ami a jelek szerint ugyancsak időtállónak bizonyul. Épületbontás nem látható. Sajátos és tanulságos egy érintetlen gyártelep és a parkosítás hosszú idejű együttélése. Régi és új házak egyaránt vannak, a régiek közül 10 műemlék, közöttük a 200 évet megközelítő korú félelmetesen nagyra nőtt, csodálatosan szép fákkal. Ezek összetétele alig 5 fajra korlátozódik: vadgesztenyék, fűzek, ezüstjuharok, nyárfák, de különösen platánok remek csoportja lepi meg a látogatót. Mint üzemi területhez illik, a szabad földfelület kevés, a fáknak tányérjuk alig van. A hiányzó csapadékot a magas talajvíz bőségesen pótolja. Tanulságos, amint a galériaerdő fái állandóan vízben vannak. Mint általában, itt is változó a kert minősége. Egyes intézmények előtt pazar növénykiállítás nagy pálmafákkal, a golfpálya füve alig hihetően szép pázsit. Mindezt nem rontja le az átlagpark, de még a külterjes rész sem, bár az itt tárolt kertépítési anyagot szívesebben látnánk sétányok burkolataként. Nagyon tanulságos a gyártelep és az óriásfák egymásmellettisége. Napjainkban minden ipari tevékenység az adott területen az élővilág teljes kipusztulásával kezdődik. Itt pedig közel kétszáz éves fák nem zavarták a termelést. Az öbölben állandóan sok kishajó horgonyoz. Szobrokban, emlékművekben nem bővelkedik a sziget, csupán öt műtárgyat sikerült találni: - A játszótérhez közel állt Szabó Gábor 1982-ben elhelyezett műve, a Sellő nevű szobor. Ma csak a hatalmas kavics talapzata van meg. Megrongálás miatt eltávolították. - Hozzáférhető irodalom nem tesz említést az újpesti sétány mentén álló 1914-1918, első világháborús emlékműről, egy talapzaton álló csonka oszlopról. - A hajógyártással kapcsolatos az üzemépületek között elhelyezett horgony, - valamint egy nagy fogaskerék két tengellyel, ami lapátkerekes gőzös hajtóműve lehetett. - Domborműves Széchenyi István emléktábla van az egyik épület falán. - Magánkert dísze egy terjedelmes Buddha-szobor. 2010. szeptember A térkép nagyobb méretben