Kezdőlap Tartalom Utcajegyzék Képtár Reklámok Útmutató Impresszum

József nádor-utca.

Uj utca. A Ferenc József laktanya nyugati oldalán, a Bethlen G.-utcából a Báthory István-utcáig halad.

str. Dr. Victor Babeş u.

József nádor.

1776–1847.

Irta: Szerényi Károly.

A nádori méltóság a magyar nemzetnek a király után első tisztsége, sok derék és kiváló előd után alig mutathat derekabbat, kiválóbbat, mint József kir. herceget. Mint II. Lipót király fia, 1776. március 9-én Firenzében született s már 1795-ben az ország helytartója, egy év mulva nádor lett. 50 éven át volt a törvények őre, a nemzet közbenjárója a trón előtt, s e hosszu tevékeny élet alatt számtalanszor bebizonyitotta, hogy szivben, lélekben magyarrá lett, örömben és bánatban együtt érzett a nemzettel. Idegennek nevelték s lassanként le tudta magáról vetni az idegen vonást, hogy egészen magyarrá lehessen.

József nádor

Nagyon szük e hely arra, hogy minden érdemét, minden, országot érintő fáradhatatlan munkásságát, elsoroljam. De kiterjedt az a közügyek minden ágára. Kezdetben a francia háboruk alatt, mint a magyar nemesi fölkelő sereg fővezére, meglepő gondossággal és szakismerettel igyekezett annak minden ügyét támogatni s csökkenteni azt a gúnyos rosszindulatú elfogultságot, amellyel Bécsben a nemesi insurrectiót illették. Majd védelmébe vette azon patriótákat, akiket a Thugut kormány szellemében erőszakkal akartak elnémitani. Az 1805, 1807, 1812. országgyüléseken már mint a nemzet védője és békés közvetitője a királlyal szemben szerepel, 1825–1841-ig pedig állandóan mérsékelni igyekszik azt a felfogást Bécsben, mely a nemzeti reform mozgalmat elnyomni, vezetőit elhallgattatni akarta.
Jó szivéről, emberszeretetéről szólanak azok az emlékek, melyek az 1806. évi felvidéki inség és nyomor enyhitésére, de különösen az 1838-iki pesti árviz alkalmával kifejtett tevékenyeségét hirdetik. Aki olvasta Jókai Móricnak „Kárpáthy Zoltán“ c. regényét, az maga elé képzelheti azt a hálával, ragaszkodással teli rajongást, amellyel nemcsak a nyomorultak és szegények, az általa felsegitettek, hanem az egész nemzet körülvette. Az ország fővárosát, Pestet különös jóindulatában részesitette. A Margit-sziget, a városliget, a Ludoviceum, a József műegyetem alapjait ő vetette meg; a Védegylet benne jóakaró támogatóját, a magyar tudományos akadémia pedig egyik alapitóját birta, sőt ennek főpártfogója lett.

Az alcsuthi gyönyörü park és mintaszerü gazdaság neki köszönhette létrejöttét, ma is mintául szolgálhat mindenkinek arra, miként lehet egy terméketlen homokpusztából viruló gazdaságot teremteni.
A nemzeti hála impozáns megnyilatkozása óhajtott lenni az a jubileum, melyet 1847-ben, 50 éves nádori müködésének ünneplésére, országosan rendezni akartak. Sajnos, a végzet néhány nappal előbb – 1847. jan. 13-án – elragadta őt az élők közül, igy tehát 1848-ban törvénybe iktatták emlékét s a nemzeti ragaszkodást fia István, mint rövid ideig nádora az országnak, majd ennek fia József, a legmagyarabb főherceg örökölte. Emléke azonban megörökitve él Budapesten levő szobrában s a József-tér, Józsefváros elnevezésekben. Szobra József-teret dísziti.