Bajzáth Attila

A magyar súlyemelés 
korai történetének kronológiája

2020

Tartalom

Előszó	3
A korai magyar súlyemelés kronológiája	4
Vaskörtével végrehajtott gyilkosságok	39
Utószó	40

Előszó
A kedves olvasó a magyar súlyemelés korai történetének könyvét tartja kezében.
A kezdő dátumot nagyon nehéz meghatározni. Hiszen ahol kettő férfi megjelenik – főleg, ha nő is van a közelben, ott elkezdődik a virtus. Ezért úgy döntöttem, hogy a súlyemelő verseny/bajnokság szó első felbukkanásához kötöm a magyar súlyemelés kezdetét. Ez a dátum 1883.03.14 és 03.17.
A záró dátumot 1928.06.24-ben határoztam meg. Ekkor jelenik meg Magyarországon is a nemzetközileg elfogadott versenyzési rendszer. Tehát az indulóknak először felvétel és nyomásban, azután szakításban és végül felvétel és lökésben kellett megmérkőzniük. Ez a rendszer 1972-ig volt érvényben nemcsak Magyarországon, hanem nemzetközi szinten is.
Az így meghatározott időszak magyar súlyemelő versenyei elég kaotikusak. Az útkeresés időszaka ez. A legnagyobb problémát a gyakorlat megnevezése jelenti. Egységesen „emel” szót használnak. Szerencsére néhány verseny kiírásnál ezt részletesen kifejtik, melltől fej fölé kell jutatni a súlyt, derék- és térdhajlítás nélkül. Néha – és ez a gyakoribb a megmaradt kevés versenykiírásnál – odaírják, hogy kettő kézzel kell fej fölé jutatni a súlyt. Alig néhány esetben szerepel egykezes nyomás. Ahol nincs részletes kiírás – és ez a gyakoribb – az előzetes versenyek alapján szintén a kettő kezes nyomást feltételezem. A lökés szó csak 1903-ban jelenik meg. Hazánkban 1896-ban, az athéni olimpia évében tűnik fel a nagysúlyos súlyemelés, tehát minél nagyobb súlyra kellett menni és elég volt egyszer fej fölé juttatni a súlyt. Ez a lebonyolítási rendszer továbbra is ritka lesz, inkább kis súllyal minél több nyomásra törekednek. 3-4 versenyen pedig kísérleteznek a súlyemelés és távolugrás, a súlyemelés és magas korlát stb. kombinációjával. Sajnos ezeknek a kísérleteknek a lebonyolítási rendszere nem maradt fenn.
A kaotikus, a versenyeredményeket nehezen összehasonlítható, nem egységes lebonyolítási rendszer ellen már 1887-ben megszületik az első cikk: „Határozzuk meg az ugrásoknál használt deszka magasságát... az akadályokhoz a mindenütt betartandó méreteket, a súlyemeléshez állandó súlyt, a futásokhoz a távolságokat.” Nem tudni, történtek-e gyakorlati lépések a cikk megjelenése után. A versenyek alapján azt tudom mondani, hogy semmi nem történt.
A könyv második fejezete a hozzám közel álló kettlebellről – korabeli magyar nevén: vaskörte – szól. Azonban most nem a korabeli eredményeket szeretném közzétenni, hanem az ezzel elkövetett gyilkosságokat. A korabeli újságokban jó pár alkalommal felbukkan a rendőrségi eseteknél a vaskörte neve. Mivel egy teljes könyv nem lenne ezekből a cikkekből, ezért ebben a könyvben közlöm őket.

A korai magyar súlyemelés kronológiája
1883.03.14. és 1883.03.17.: M.A.C. (Magyar Atlétikai Club – szerző) házi viadalán Vermes Lajos 54 kg-ot 6-szor emelte feje fölé, fél kézzel. (Nincs információm arról, miért kettő időpontot tüntettek fel a súlyemelés versenynél. )
1883.03.22.: Az 50 fontos vasrudat Vermes Lajos 41-szer emelte – nyomta? szerző – feje fölé, míg Székely (ki előre kijelenté, hogy csak „hors concurs” tesz próbát) már a 18-dik emelésnél feladta a versenyt. (A verseny dátuma nem ismert, az újságban való megjelenést tüntettem fel.)
1884.05.13.: Herkules díj: 25 és 50 kg-os vasrudakkal kellett nyomásokat végrehajtani. Először minden versenyzőnek 15-15 emelést kellett végrehajtani. Csak ezután mehettek az 50 kg-os vasrúdra. Döntetlen esetén az nyert, aki a legtöbb ismétlést tudta végrehajtani a 25 kg-os vasrúddal. Pálffy az 50 kg-os súlyzót alsó fogással – mivel megsérült a hüvelykujja – 3-szor emelte fel. Vermes az 50-est 12-szer emelte fel, de 4 ismétlést a versenybíróság nem adott meg. Vörösmarty szintén 8 ismétlést hajtott végre. Ekkor következett a 25 kg-os vasrúddal a döntő. Vörösmarty 38-szor, míg Vermes 41-szer nyomta ki. Vermesnek kettő ismétlést nem adtak meg, így csupán egy ismétléssel nyerte meg a Herkules díjat. (A Herkules díj egy acélpajzson lévő óra volt. A pajzs hátulján egy dárda feküdt.)
1885.02.10.: Az Achilles Egylet választmányi gyűlését házi versenyek előzték meg. Súlyemelésben Vajna Péter győzött. 50 kg-ot vállmagasságból 4-szer emelt ki – nyomás? – szerző. Leiter Gy. pedig a 10 kg-os súlyzót bal kézzel súlytartásból vállmagasságig – bicepsz gyakorlat? – szerző – 2000-szer, három ízben 10 percnyi szünetet tartva. A súlyemelés után guggolási gyakorlatok következtek. Vajda György 271-szer, Vermes Lajos 200-szor guggolt le.
1886.04.25-26.: Salgótarjáni atléta ünnep. Súlyemelés 40 kg-gal. Gyakorlat nem ismert. Talán nyomás.	
1. Vermes Lajos 26 ismétlés	
2. Brozer Sándor 25 ismétlés
1888.05.21. délután 3 órától, Magyar Atlétikai Klub versenye: Először 15 nyomást hajtottak végre a 25 kg-os súlyzóval. Ezután következett az 50 kg-os súlyzó. Vermes Lajos 13 emelést – nyomást? szerző – hajtott végre (a Herkules újság szerint 14 ismétlés). Porteleki László pedig 12 ismétlést (a Herkules újság szerint is), de a bírók mindet szabálytalannak ítélték meg – egyszer sem nyújtotta ki teljesen a karját és van, amikor túlzottan hátrahajolt.
1888.09.02. délután, Pécsi Atlétikai Klub versenye: 50 kg-os súlyzót kellett valószínűleg minél többször kinyomni.	
1. Liszkay Bálint 9 ismétlés	
2. Ott Béla 4 ismétlés
1888.10.28. Tanulók – Sportkedvelők Körének – versenye, Budapest: 20 kg-gal minél több emelés – pontos gyakorlat nem ismert, az eddigiek alapján nyomás lehetett. Az újságírók csak annyit tudtak kideríteni, hogy a résztvevők 16 évesnél idősebbek.	
1. Klauber Izidor 50 ismétlés	
2. Kortsák Antal 48 ismétlés
1890.10.19. Atlétikai Klub Őszi versenye. Először a 24,70 kg-os súlyzóval 15-15 emelést kellett végrehajtani – nyomás? szerző – aztán következett az 50 kg-os súlyzó.	
1. Porteleky László 20 ismétlés	
2. Tóth Endre 14 ismétlés	
3. Sajtos Samuel 11 ismétlés
1891.05.18. Főiskolai hallgatók versenye. 33,5 kg-os súlyt használtak. Gyakorlat nem ismert, az eddigiek alapján talán nyomás. Ismétlésszám nem ismert.	
1. Tóth Ernő	
2. Sajtos Samu
1891.06.14. nyári viadal. 50 kg-os súlyzót használtak. Gyakorlat nem ismert, az eddigiek alapján talán nyomás. Győztes Freund Samu 16 ismétléssel.
1891.07.07. Debreceni Torna Egylet versenye. Rácz Károly a 62 kg-os súlyt ötször emelte fel. Több információ nincs a versenyről. Talán itt is nyomás gyakorlat szerepelt.
1891 ősz. Magyar Atlétikai Klub őszi viadala. 50 kg-os súlyzót használtak. Gyakorlat nem ismert, az eddigiek alapján talán nyomás. Győztes Schwartzmayer Lajos.
1892.06.07. „Őfelsége 25 éves koronázási jubileuma alkalmából Palicson is rendezett ünnepélyt a Szabadka sz. királyi községi főgimnázium tanuló ifjúsága a helybeli tornaegylettel...” Az 50 kg-os súlyzóval valószínűleg minél több nyomást kellett végrehajtani.	
1. Nagy Sándor 10 ismétlés	
2. Siezak Benjamin 9 ismétlés	
Török Béla és Rudolf William nem bírták a súlyt felemelni.
1892.07.03. Szegedi Torna Egylet versenye. 48 kg-os vasrudat kellett valószínűleg minél többször kinyomni.	
1. Schwarzmayer Lajos 27 ismétlés	
2. Réthy Menotti 15 ismétlés	
3. Holtzer Emil 11 ismétlés	
4. Bródy József 10 ismétlés
1892.10.23. Magyar Testgyakorlók Köre viadal. 30 kg-os vasrudat kellett minél többször kinyomni.	
1. Kellner Gyula 34 ismétlés	
2. Witz Mór 29 ismétlés	
3. Biau Sándor 20 ismétlés
1893.06.18. Magyar Testgyakorlók Köre viadala: 30 kg-os vasrúddal kellett minél több nyomást végrehajtani.	
1. Frank Ernő, ismétlésszám nem ismert	
2. Witz Mór 30 ismétléssel
1893.09.24. Magyar Testgyakorlók Köre: Frank Ernő a 30 kg-os vasrudat 43-szor „emelte mellről fej fölé”. A többi négy versenyző neve és eredménye nem ismert.
1894.01.29. Magyar Testgyakorlók Köre: Frank Ernő az 50 kg-os rudat 23-szor nyomta ki, ami országos rekord. Nem tudni, indultak-e mások is a versenyen.
1894.05.28. Palics: 75 kg-os és 100 kg-os súlyzóval kellett nagy valószínűséggel nyomásokat végrehajtani. Réty Menotti (B.T.C.) a 75 kg-os súllyal négy, a 100 kg-gal egy ismétlést hajtott végre és ezzel megnyerte a versenyt. Topovicza Mantillo (N.T.E.) – második helyezett – a 75 kg-os súllyal 3 ismétlést hajtott végre. Harmadik helyezett 3 ismétléssel Horváth István (M.T.K.), a 100 kg-ot nem tudta felvenni. Hittel Aurél (Pozsonyi T.E.) és Matkovich Miklós (A.S.E.) meg sem próbálta a 100 kg-ot felvenni.
1894.06.17. Magyar Testgyakorlók Köre nyári viadala: 50 kg-os vasrudat kellett minél többször melltől fej fölé nyomni.	
1. Schwarzmayer Lajos (B.T.C.) 33 ismétlés	
2. Horváth István (M.T.K.) 15 ismétlés
1894.06.23. Kecskemét, Angyal Vidor 60 kg-ot egy kézzel fej fölé nyomott – talán láblökés a gyakorlat. Több információ nincs a versenyről.
1894.09.24. Magyar Testgyakorlók Köre viadala. Horváth István az 50 kg-os vasrúddal 17 – nagy valószínűséggel – nyomást hajtott végre. Több információ nincs a versenyről.
1895.01.20. Budapesti Torna Club versenye. A súlyemelést és a magasugrást, amiről nincs részletes tájékoztatás és a megadott szám remélhetőleg cm-ben van megadva. Minden súlyemelésben elért ismétlés egy pontot ért. Először magasugrásban versenyeztek. Fok Ferenc a 30 kg-os súlyzóval 30 nagy valószínűséggel nyomást hajtott végre és 150-et ugrott, ezzel első helyezett lett. Jindrich Hugó, 165-öt ugrott és a 30 kg-os súlyzóval 18 ismétlést hajtott végre, ezzel második helyezett lett.
1895.02.08. Magyar Testgyakorlók Köre, téli dísztorna, Markó utcai gimnázium tornaterme: 30 kg-os vasrúddal valószínűleg minél több nyomást kellett végrehajtani.	 
1. Mocsáry Ottó 35 ismétlés	
2. Kornya János 32 ismétlés	
3. Weisz Lajos 26 ismétlés
1895.06.23. Magyar Testgyakorlók Köre nyári viadala. A versenyzők nyomás gyakorlatban mérkőztek meg. A használt súly 30 kg volt. Az előzetes kiírásban felhívták a figyelmet, hogy derékhajlítás – hátrahajolás – és térdhajlítás – láblökés – nélkül kell végrehajtani a gyakorlatot.	
1. Horváth István (M.T.K.) 42 ismétlés (13 ismétlést nem fogadtak el a bírók.)	
2. Schéllin Ödön (Óbudai T. E.) 39 ismétlés	
3. Friedmann Gyula (M.T.K.) 33 ismétlés	
4. Lengyel Béla (M.T.K.) 0 ismétlés
1895.09.22. Magyar Testgyakorlók Köre versenye. 30 kg-os rudat kellett minél többször kinyomni térd- és hátrahajlás nélkül.	
1. Horváth István (M.T.K.) 53 ismétlés	
2. Kellner Gyula (Bp. T. C.) 50 ismétlés	
3. Gerber Sándor (M. Úszók E.) 39 ismétlés
1895.12.25. Magyar Testgyakorlók Köre versenye. A verseny időpontjának kiírásánál hiba történt. Az újság, ami közli, 22-én jelent meg. 30 kg-os vasrudat kellett minél többször kinyomni.                
1. Silber Simon 33 ismétléssel (2 ismétlés érvénytelen volt)	
2. Klein Bertalan 32 ismétlés (érthetetlen – szerző.)	
Braunberger Hugó ismétlései érvénytelen voltak.
1896.03.29. VII. kerület főgimnáziumának versenye: 7. és 8. osztályosok vettek részt. 33 kg-os rudat használtak. Talán ismételten nyomás volt a gyakorlat.	
1. Margalits Ede 32 ismétlés	
2. Rohrmann István 31 ismétlés	
3. Reiszmann Rezső 21 ismétlés
1896.04.15. Pozsonyi Torna Egylet tavaszi házi versenye. Gyakorlat nem ismert, talán ismételten nyomásokat kellett végrehajtani.	
63 kg-os súlyzót használtak:	
1. Hering István 6 ismétlés	
2. Pozdech Gyula és Müller János 2 ismétlés	
3. Sudy István 1 ismétlés	
35 kg-os súlyt használtak:	
1. Takács Lajos 18 ismétlés	
2. Szorva Antal és Sudy István 17 ismétlés
1896.06.07. Ekkor jelent meg az újságban az eredmény – a verseny talán 06.01-én zajlott, amelyet a Pécsi Atlétikai Klub rendezett. 50 kg-os súlyzót kellett valószínűleg minél többször kinyomni.	
1. Zsille Ferenc 15 ismétlés	
2. Dr. Flóris 12 ismétlés
1896.06.21. Magyar Testgyakorlók Köre, millenáris verseny. 30 kg-os súlyzót kellett feltehetően minél többször kinyomni.	
1. Horváth István (M.T.K.) 50 ismétlés (és 10 érvénytelen ismétlés)	
2. Schelling Ödön (Ó-B.T.E.) 42 ismétlés	
3. Lengyel Béla (M.T.K.) 41 ismétlés
1896.08.09. Országos Atlétikai Viadal. 50 kg-os súlyzót kellett minél többször kinyomni.
1. Schelling Ödön 21 ismétlés	
2. Horváth István 18 ismétlés	
3. Gerber Sándor 15 ismétlés
1896.10.04. A Budapesti Torna Klub millenáris versenye. Az athéni olimpia hatására minél nagyobb súlyt kellett kinyomni, ezért a verseny helyszínére állítható súlyt vittek.	
Bauer Rezső „...75 kg-on kezd. Schelling 86-ot kíván, kiemeli, utána Réty emeli ugyanezt, Bauer kiáll. Schelling és Réty még 91-et emelnek, azután Schelling 101,4-re fokoztatja a súlyt, melyet három kísérlet után sem tudott tisztán kitolni, azonban Rétynek ez sikerül.”
1. Réty Menotti (B.T.C.) 101,4 kg	
2. Schelling Ödön (Ó-B.T.E.) 91 kg	
3. Bauer Rezső (B.T.C.) 75 kg
1896.04.14. Athénban rendezték az első újkori olimpiát.	
A súlyemelő versenyen 11 versenyző – 5 országból – indult.	
Első gyakorlatnak egykezes széthúzást írnak, ami talán az egykezes szakítást jelenti.	
1. Launseston Elliot (Nagy-Britannia) 71 kg	
2. Vigo Jensen (Dánia) 57,2 kg	
3. Alexandros Nikolopulos (Görögország) 57 kg	
Kettő kezes nyomás:	
1. Vigo Jensen 111,5 kg.	
2. Launseston Elliot (Nagy-Britannia) 111 kg	
3. Satirios Versis (Görögország) 109,9 kg	
1896.11.20. Budapesti Torna Egylet házi versenye. 22 kg-os „golyós botot, két karral” kellett felvételeket és nyomásokat végrehajtani.	
1. Pechár Gusztáv 63 ismétlés	
2. Gires Á. 60 ismétlés	
3. Csorba L. 52 ismétlés
1897.02.17. Pozsonyi Torna Egylet dísz- és versenytorna. 63 kg-os súlyzóval kellett valószínűleg minél több nyomást végrehajtani.	
1. Maza János 7 ismétlés	
2. Szova Antal 4 ismétlés
1897.03.14. Budapesti Torna Klub versenye. Minél nagyobb súllyal kellett felvételt és nyomást végrehajtani. Nem tudni, engedélyezték-e a láblökést.	
1. Bauer Rezső 91 kg	
2. Kellner Gyula 84,5 kg	
3. Weimann 81 kg
1897.04.11. Eperjesi Torna és Vívó Egylet első dísztornája. Bak távolugrás – nem sikerült kideríteni, ez mit takart – és súlyemelés. Valószínűleg ismét nyomás volt a gyakorlat. Tapavicza Momcsillo (az újság előző számában Topavicza Moncsillo-nak írják) – ilyen névvel nem is csodálom, hogy mindenki másként írja – bakon át ugrott 5 métert és a 47 kg-os súllyal 20 ismétlést hajtott végre. Más versenyzőt nem említenek meg.
1897.07.03. Óbudai Torna Egylet 25 éves jubileuma. 54 kg-os golyós rudat kellett minél többször kinyomni. Elsőnek Friedman Gézát írják – ismétlésszám nélkül – majd a résztvevőknél megemlítik Horváth Istvánt, akihez 18 ismétlésszámot és győztest írnak. Nem derül ki, a többiek mennyi ismétlést hajtanak végre és miért nem Horváth István az első, ha ő nyomta ki legtöbbször a súlyt. Legalább azt biztosan tudni, hogy kettő kézzel kellett kinyomni a rudat.
1897.07.18. Pécsi Atlétikai Klub házi versenye. 50 kg-os rudat – az újság következő számában 35 kg-os súlyzóról írnak – kellett minél többször kinyomni.	
1. Zsille Ferencz 25 ismétlés	
2. Hainess Elemér 20 ismétlés
1897.08.08. Sport Világ II. Országos Atlétikai Viadala, Siófok: 50 kg-os vasrudat kellett minél többször kinyomni.	
1. Horváth István (B.T.C.) 24 ismétlés	
2. Weisz Richárd (M.T.K.) 22 ismétlés	
3. Gerber Sándor (M.Ü.E.) 19 ismétlés	
4. Argay Ferenc (Ó-B.T.E.) 17 ismétlés
1897.09.25-26. Magyar bajnokság. Minél nagyobb súllyal kellett felvételt és nyomást végrehajtani.	
1. Bauer Rezső (B.T.C.) és Weisz Richárd (M.T.K.) 96,5 kg-ig jutottak	
2. Horváth István (B.T.C.) nem közölték az eredményét.
1897.12.10. Pozsonyi Torna Egylet versenye: talán nyomásokat kellett végrehajtani. Súlynak 163 kg-ot adtak meg, amit az eddigiek és a nemzetközi eredmények alapján elírásnak vélek.
1. Reisenauer János 7 ismétlés	
2. Wanák Antal 5 ismétlés	
3. Szova Antal. Eredménye nem ismert.
1898.06.19. Magyar Testgyakorlók Köre, házi verseny: 50 kg-os rudat kellett valószínűleg minél többször kinyomni. Weisz Richárd győzött 24 ismétléssel. Lutzky és Horváth István eredménye nem ismert, csak annyit jegyzett meg a cikk írója, hogy érdekesebbé tehették volna a versenyt.
1898.06.19. Magyar Testgyakorlók Köre házi verseny, ugyanakkor a súlyemelésnél nyílt országos versenyről írnak. 50 kg-os rúddal kellett valószínűleg minél több nyomást végrehajtani.	
1. Weisz Richárd 24 ismétlés	
2. Friedmann Géza 18 ismétlés	
3. Erdős Benő 11 ismétlés
1898.08.07. Sportvilág III. Atlétikai viadala, Siófok: 50 kg-os súlyzóval minél több nyomás.
1. Horváth István (B.T.C.) 26 ismétlés	
2. Gerber Sándor (M.U.E.) 24 ismétlés	
3. Weisz Richárd (M.T.K.) 22 ismétlés	
4. Weyman Alfréd (B.T.C.) 16 ismétlés	
5. Deling Pál 11 ismétlés
1898.09.11. Békéscsabai Torna Egyesület jubiláris versenye. 32 kg-os vasrúddal talán minél több nyomás.	
1. Odry Zoltán (Pécsi T.E.) 21 ismétlés	
2. Horváth István (B.T.C.) 20 ismétlés	
3. Donner Kornél (B-Cs.T.E.) 12 ismétlés
1898.10.09. Magyar Testgyakorlók Körének jubiláris (10 éves) atlétikai és kerékpár versenye. Minél nagyobb súlyt kellett kinyomni. Nem lehetett lábbal lökni.	
1. Hans Köck (Bécs) 122 kg.	
2. Krecek Fratisek (Prága) 117,3 kg	
3. Weisz Richárd (M.T.K.) 100,6 kg
1899.02. 11. Eperjesi Torna és Vívó Egylet Dísztornája. 36 kg-os súlyt kellett valószínűleg minél többször kinyomni. Az eredmények nem ismertek.	
1. Dahlströhm Károly	
2. Mucha Gyula	
3. Bodnár János és Steinmetz János
1899.02.18. VI. kerületi állami főreáliskola testgyakorló köre. Távolugrás és súlyemelés. Nem ismert a lebonyolítás rendszer.	
1. Hajós Dezső 18 pont	
2. Kepes Jenő 15,5 pont	
3. Mihalecz Dezső, nem ismert az eredménye.
1899.03.18. Hungaria Atléta Kör házi versenye a Két koronaszálló nagytermében.	
Kettő karral kellett a 40 kg-ot minél többször kinyomni:	
1. Binder Rezső 17 ismétlés	
2. Egreder József 14 ismétlés	
3. Offerl Gyula 14 ismétlés (Nem tudni, hogyan lett ő a harmadik helyezett ugyanannyi ismétléssel.)	
Egy karral kellett a 22 kg-os súlyzót minél többször kinyomni:	
1. Binder Rezső 25 ismétlés	
2. Offerl Gyula 16 ismétlés	
3. Egreder József 15 ismétlés	
Ez volt a juniorok versenye.	 
Ezt a szeniorok versenye követte. Nekik kettő karral 50 kg-ot, egy kézzel pedig 36 kg-ot kellett minél többször kinyomni.	
Kétkezes nyomás:	
1. Staszkó Lajos 22 ismétlés	
2. Schütz György 17 ismétlés	
3. Mazarotta Ferencz 11 ismétlés	
Egykezes nyomás:	
1. Sztaszkó Lajos 13 ismétlés	
2. Schütz György 12 ismétlés	
3. Mazarotta Ferencz 11 ismétlés	
Ezt követően maximumra mentek. 8-an – nem tudni kik – 72 kg-ig jutottak. Valószínűleg nyomás gyakorlatról van szó. Ketten 105 kg-ig jutottak, de egyikük szerint a súly csak 90 kg, ugyanis ő még ennél nagyobb súlyt nem tudott felemelni.	
Zárásként Popelka Béla úrra 484 kg-ot pakoltak. Nem tudni, ez alatt Popelka úr milyen pozícióban volt.
1899.04.15. Budapesti Egyetemi Atlétikai Klub második házi versenye a Tavaszmező utcai állami főgimnáziumban. 30 kg-os vasrúddal kellett valószínűleg minél több nyomást végrehajtani.	
1. Strauss Gyula (A neve után következő j.h. rövidítést nem sikerült megfejteni.) 38 ismétlés
2. Marczinkó Ferenc (A neve után következő b.h. rövidítést nem sikerült megfejteni.) 32 ismétlés.
1899.07.23. Budapesti Torna Klub országos súlyemelő versenye. 50 kg-os súlyzót kellett minél többször kinyomni.	
1. Weisz Richárd (M.T.K.) 29 ismétlés	
2. Horváth István (B.T.C.) 26 ismétlés	
3. Gerber Sándor (M.U.E.) 23 ismétlés	
4. Deling Pál (B.T.C.) és Argay Ferenc (Óbudai T.E.) 18 ismétlés	
5. Weymann Alfréd (B.T.C.) 17 ismétlés	
6. Chernoch János (B.T.C.) 9 ismétlés	
7. Erdős Béni (M.T.K.) 6 ismétlés
1899.10.21. Magyar Testgyakorlók Köre, Wesselényi utcai tornahelyiség. Jobb és bal karral is ki kellett valószínűleg nyomni a súlyt, aztán kétkezes verzió következett. Győztes az lett, aki a legnagyobb összetett eredményt érte el.	
1. Weisz Richárd (M.T.K.) Jobb kézzel 65 kg-ot, bal kézzel 50 kg-ot, kettő kézzel 95 kg-ot nyomott ki. Összesen 210 kg.	
2. Coray Arthur (B.T.C.) 60,45,35 kg számsort írtak, de nem tudni, hogy jobb vagy bal kezes volt-e.	
3. Delling Pál (B.T.C.) 70,35,32/5	
4. Ács Géza (M.T.K.) 65,35,25.
1899.12.05. Magyaróvári Akadémia Atlétikai Klub dísztornája. 30 kg-os súlyzót kellett valószínűleg minél többször kinyomni. Csak Matuskovich Lajos nevét említik meg, 27 ismétlést hajtott végre.
1899.12.10. Magyar Testgyakorlók Köre, Wesselényi utcai polgári iskola új termében. 50 kg-os rudat kellett valószínűleg minél többször kinyomni.	
1. Weisz Richárd (M.T.K.) 29 ismétlés	
2. Horváth István (B.T.E.) 28 ismétlés
1899.12.16. Budapesti Torna Klub dísztornája.	
Minél nagyobb súlyt kellett kilökni.	
1. Weisz Richárd (M.T.K.) 110 kg	
2. Coray Arthur és Deling Pál 85 kg. Mindketten a Budapesti Torna Klub tagjai.	
Horváth István kiesett. 110 kg-ot második próbálkozásra sem tudta felemelni.
1900.06.18-21. Kolozsvári Római Katolikus Főgimnázium 1899/1900-as tanévének torna vizsgái a gimnázium torna udvarán. Nem tudni, a súlyemelés melyik nap került sorra. A 35 kg-os vasrudat valószínűleg minél többször kellett kinyomni.	
1. Schneller Jenő (VIII. o.) 20 ismétlés	
2. Apor Zoltán (V. o.) 17 ismétlés	
3. Horváth Iván (VII. o.) 15 ismétlés	
4. Deák Gyula (VII. o.) 11 ismétlés
1900.11.04. Budapesti Torna Klub házi versenye. A 32 kg-os vasrudat valószínűleg minél többször kellett kinyomni. A zárójelben megadott számokhoz nem fűztek magyarázatot.
1. Csernoch János (10 cm előny + 42= 52)	
2. Weymann Alfréd (12 cm előny + 35 = 47)	
3. Kankovszky Vilmos (30 cm előny + 15 = 45)	
4. Coray Arthur (előny nélkül 44)
1900.12.13. Budai Atlétikai Klub házi versenye. 33 kg-os rudat kellett valószínűleg minél többször kinyomni.	
1. Staudtner Gyula 32 ismétlés	
2. Kovács Nándor 30 ismétlés	
3. Jurics Károly 24 ismétlés
1901.01.19. Budapesti Atlétikai Klub II. házi versenye. 50 kg-os súlyzót kellett minél többször kinyomni. A neveket nem írták ki teljesen.	
1. Szerdahelyi J. 14 ismétlés	
2. Messinger S. 11 ismétlés	
3. Bíró István és Havas Lajos 10 ismétlés
1901.01.21. Budai Torna Egylet háziversenye. 30 kg-os rudat kellett valószínűleg minél többször kinyomni.	
1. Weisz Gyula 30 ismétlés	
2. Rudolf Lajos 29 ismétlés	
3. Kocsis Lajos 24 ismétlés
1901.05.19. Ferencvárosi Torna Klub házi versenye. 30 kg-os súlyzót kellett valószínűleg minél többször kinyomni.	
1. Békés Géza 44 ismétlés	
2. Békés Gyula 40 ismétlés	
Dada A., Herendi A. és Németh K. eredményét és teljes nevét nem közölték.
1901.05.26. Bányászati és Erdészeti Akadémia Atlétikai Klub versenye, Selmecbánya. A helyezettek nevén kívül más információt nem közöltek.	
1. Nitsch Lajos (Selmecbánya)	
2. Linhárd Ödön	
3. Molnár Antal
1901.10.20. Magyar Testgyakorlók Köre nemzetközi versenye. Minél nagyobb súlyt kellett kinyomni.	
1. Weisz Richárd (M.T.K.) 105 kg	
2. Bauer K. (W.A.Sp.C.) és Erődi Béla (B. Posta és Táv.T.Sp.E.) 95 kg	
3. Hoffman Ferenc (Szabadkai Sp. E.) 87,5 kg
1901.11.06. Budapesti (Budai) Torna Egylet I. házi versenye. 22 kg-os rudat kellett valószínűleg minél többször kinyomni.	
1. Dr. Makucz Arthur 24 ismétlés	
2. Micseh Endre 23 ismétlés	
3. Gerster Miklós és Markó Ernő. Ismétlésszám nem ismert.
1901.12.08. Magyar Testgyakorlók Köre dísztorna. 25 kg-os vasrudat kellett valószínűleg minél többször kinyomni.	
1. Holics R. 43 ismétlés (Teljes neve nem ismert.)	
2. Jul Mór 40 ismétlés
1902.01.15. Pozsonyi Torna Egyesület dísztornája. Magas korlát, súlyemelés van megadva. Lebonyolítás, pontos eredmények nem, csak a helyezések ismertek.	
1. Takács Gyula	
2. Latzinger Gyula
1902.02.15. Nemzeti Torna Egylet terézvárosi fiókjának tornaünnepélye. Csupán a győztesek nevét közlik – Lukács Arnold, Schwarz Ferenc – és zárójelben súlyemelés, korlát. Nem tudni, hogyan zajlott ez a verseny.
1902.03.08. Budapesti III. kerületi Torna és Vívó egylet dísztornája. Valószínűleg minél több kétkezes nyomást kellett végrehajtani. Csak az első helyezettnél közölték, mekkora súlyt – 28 kg – használt és mennyi ismétlést hajtott végre.	
1. Kolozsváry Mihály 45 ismétlés	
2. Borczos László
1902.06.14-16. Besztercebányai ünnepnapok. Az első három helyezett az Aradi Torna Egylet tagja. Nevükön és az elért ismétlésszámon kívül mást nem közöl az újság.	
1. Kmetykó János 45 ismétlés	
2. Láng Oszkár 29 ismétlés	
3. Alt János és Zügu Mihály 25 ismétlés
1902.12.06. Magyaróvári Gazdasági Akadémia Atlétikai Klubjának házi versenye. 30 kg-os súlyzót kellett valószínűleg minél többször kinyomni.	
1. Gróf Károly 25 ismétlés	
2. Vadkerti József 21 ismétlés
1902.12.13. Budapesti Torna Klub dísztornája. Lebonyolítási rendszer, súly nagysága ezúttal sem ismert. Magas korlát és súlyemelés.	
1. Weymann Ervin	
2. Kakas Béla
1902.12.21. Magyar Testgyakorlók Köre dísztornája. Csupán annyit írnak, hogy súlyemelésben Nagy Ferenc és László kiváló erőknek bizonyultak.
1903.01.08. Óbudai Torna Egylet dísztornája. Csupán annyit írnak: nyújtó, súlyemelés.
1. Heilmich O.	
2. Varga V.
1903.01.23. Pozsonyi Torna Egyesület dísztornája. 63 kg-os vasrudat kellett valószínűleg minél többször kinyomni.	
1. Maza János és Dr. Lajtos Samu 14 ismétlés	
2. Ferjencsik Samu, ismétlésszám nem ismert.
1903.03.22. Budapesti Egyetemi Atlétikai Klub tavaszi dísztornája a Tavaszmező utcai gimnázium tornatermében. 50 kg-os súlyt kellett valószínűleg minél többször kinyomni.
1. Cserna Kálmán 14 ismétlés	
2. Radó Arthur 13 ismétlés	
3. Votishy Zoltán 9 ismétlés
1903.05.03. Budapesti Posta és Távírda Tisztviselők Sportegylete, országos verseny a Margit-szigeten. Az előzetes kiírásban a következő szerepelt: kettő kézzel kell kinyomni a 30 kg-os súlyzót. A versenyeredménynél ismétlésszámot nem közöltek.	
1. Erődy Béla (P.T.T.S.E.)	
2. Pédery Elemér (P.T.T.S.E.)	
3. Antos Gyula (B.T.E.)
1903.08.01. Budapesti (Budai) Torna Egylet kísérleti házi versenye. A súlyemelést a távolugrással kombinálták. A lebonyolítás és a pontos eredmények nem ismertek. A helyezettek ugyanazok, akik 1903.08.02. versenyeztek Palicson – lásd alább.
1903.08.02. Szabadkai Sport Egyesület által szervezett verseny Palicson. Súlyemelés és távolugrás, a verseny lebonyolítása, pontos eredmény és a versenyzők pontos neve nem ismert.
1. Kováts (Budapest)	
2. Kozla és Koller	
3. Kosa (M.A.C. Budapest)
1903.09.13. Magyar Testgyakorlók Köre országos versenye
Súlyemelő magyar bajnokság néven ír róla az újság. Most először találkozhatunk ezzel a kifejezéssel. „Tetszés szerinti súly lökendő jobb kézzel, bal kézzel és kettő kézzel. Egy kézzel való lökésnél a súlyzót két kézzel is szabad a vállhoz emelni: fokozódó javítás meg van engedve – valószínűleg azt érti ez alatt, hogy többször is lehet próbálkozni. Minden versenyzőnek a legjobb lökése számít és ezeket összeadva a legtöbbet lökő a győztes.”
A versenyről a Sportvilág újság nem túl fényesen számol be:
„A döntésre került versenyek egytől-egyig érdekes és izgató lefolyásúak voltak, kivévén a súlyemelés versenyét, mely a súlyoknak a rúdra való folytonos le és felcsavarása folytán végtelenül unalmas jelleget öltött. De nemcsak unalmas, hanem igénytelennek is nyilvánult a verseny, mert a publikumra nézve szinte kínos hatást tett a versenyzőknek a megszakadásig menő erőlködése és nyögése. A versenyt Weisz Richárd az idei birokbajnok – birkózás, a szerző – nyerte el, nagy fölénnyel győzvén le ellenfeleit, kik egy csöppet sem bizonyultak komoly ellenfeleknek. Ki is jutott neki bőven az elismerő tapsokból, amire teljesen rá is szolgált ... de viszont le is szokhatna túlzásba vitt pózolásairól, melyek egy csöppet sem igazolják szerénységét.”
A részletes eredményeket a Herkules újság közli, ami szintén nagyon unalmasnak írja le a versenyt – szóról szóra egyezik a Sportvilág újságból idézet cikk első részével.	
1. Weisz Richárd (Magyar Testgyakorlók Köre)	
Bal kéz 75 kg, jobb kéz 90 kg, két kézzel 125 kg, összesen 290 kg.	
2. Német Ferenc (Hungária A.C.)	
Bal kéz 57,5 kg, jobb kéz 67,5 kg, két kézzel 95 kg, összesen 220 kg	
3. Nagy Tivadar (Miskolci A.C.)	
Bal kéz 62,5 kg, jobb kéz 62,5 kg, két kézzel 87,5 kg. összesen 212,5 kg.	
4. Patak Hugó	
Nincs közölve az eredménye.
Nemzetközi kitekintés:
Az 1903-as évből a Súlyemelő Európa bajnokságról vannak részletes információim, ezért összehasonlításképpen azt teszem közzé.	
1903. szeptember 13. Rotterdam: 5 atléta 2 országból.	
Kettő kezes nyomásban 80 kg-os súllyal a legmagasabb ismétlésszámra kellett törekedniük.
1. Andreas Meier (Németország) 17 ismétlés	
Kettő kezes lökés maximum súlyra törekedve:	
1. Andreas Meier (Németország) 146 kg	
3. Fritz Eiheltrah (Németország) 130 kg	
3. Dzim Spraut (Hollandia) 125 kg	
1903.11.28. Budapesti Atlétikai Klub versenye. Csak a helyezettek ismertek:	
1. Bíró Ferenc	
2. Fabricius Jenő	
3. Pick Pál
1903.12.08. Eperjesi T.V.E. téli versenye. A cikkből nem derül ki a T.V.E. rövidítés jelentése, sem a súly nagysága. Valószínűleg nyomásban versenyeztek – ha volt több induló, amit szintén nem tudunk. Hajdú Bertalan 22 ismétlést hajtott végre.
1904.01.05. Szabadkai Sportegylet dísztornája. A helyezettek nevén kívül mást nem közöltek.
Első Tary Sándor, második helyezett Szabó Lajos.
1904.01.23. Pozsonyi Torna Egyesület dísz- és versenytornája a Csáky-téri tornateremben. A gyakorlat nagy valószínűséggel nyomás, a használt súly pedig 30 kg. Nem tudni, akik a kétkezes verzióban indultak, neveztek-e az egykaros verzióra. Összetett eredményt és a versenyzők teljes nevét nem közli.	
Kettő karral:	
1. Izsó 32 ismétlés	
2. Leitner 25 ismétlés	
3. Szova 20 ismétlés	
Egy kézzel:	
1. Maza 17 ismétlés	
2. Lunzer 6 ismétlés	
3. Bátorfy 4 ismétlés
1904.03.13. A Kolozsváron lévő kettő atlétikai klub szervezésében versenyt rendeztek az unitárius kollégium tornacsarnokában. Nagy valószínűséggel nyomás gyakorlatban (?, ugyanis csak az első nevét közli a cikk) mérkőztek meg. Vészy Viktor (K.A.C.) az 50 kg-os súlyzóval 12 ismétlést hajtott végre.
1904.05.26. A VII. és VIII. kerületi gimnáziumok ifjúsága Colland és Tomcsányi tornatanárok vezetésével a millenáris pályán tornaversenyt rendezett. A gyakorlat nagy valószínűséggel nyomás, a használt súly nem ismert.	
Hetedik osztály:	
1. Emey L. (VII.) 23 ismétlés	
2. Wangel K. (A cikk nyolcadikosnak tüneti fel, de eredményét a hetedikesek között közli.) 22 ismétlés	
Nyolcadik osztály – a cikkben kettő hetedik osztály van felsorolva. Elképzelhető, hogy az alábbi indulók a nyolcadik osztályosak. Bár az indulók után zárójelben hetedik osztály van feltüntetve.	
1. Mirevits J. 40 ismétlés	
2. Marafi 31 ismétlés
1904.06.26. Aradi Tornaegylet versenye. 50 kg-os súlyt kellett valószínűleg minél többször kinyomni.	
1. Skultéty Sándor 19 ismétlés	
2. Tóth József 12 ismétlés	
3. Kálmán Sándor 10 ismétlés
1904.09.08. Magyar Testgyakorlók Köre által szervezett verseny. A súlyemelő verseny Magyar Bajnokság néven lett meghirdetve. A lebonyolítási rendszer nem ismert.	
1. Weisz Richárd (M.T.K,)	
Bal kéz: 79 kg, jobb kéz: 84 kg, két kézzel 119 kg. Összesen 282 kg.	
2. Soós Jenő (U.T.E.)	
Bal kéz 64,5 kg, jobb kéz: 70 kg, két kézzel 95 kg. Összesen 227,5 kg.	
3. Nagy Tivadar (Miskolci Atléta Kör)	
Bal kéz 55 kg, jobb kéz 60 kg, két kézzel 87 kg. Összesen 202 kg.	
Gidnó Dávid és Gálfalvy Kálmán eredménye és helyezése nem ismert.
1904.11.27. Kolozsvári Atlétikai Klub dísztornája. Az 50 kg-os súlyzóval valószínűleg minél több nyomást kellett végrehajtani. Csak az első helyezett nevét közli a cikk: Veres Lajos 14 ismétlés.
1904.11.12. Aradi Torna Egyesület háziversenye. A súlyemelést magasugrással kombinálták. Lebonyolítási rendszer nem ismert.	
1. Mudin István 19 pont	
2. Odry Zoltán 8 pont
1905.02.25. Pozsonyi Torna Egyesület házi dísz- és versenytornája. Csak a helyezettek nevét közlik. Első Krecsarevics Sándor, második Kubik József.
1905.03.04. Budapesti Atlétikai Klub Dohány utcai tornatermében dísztornát tartott. 50 kg-os súllyal valószínűleg minél több nyomást kellett végrehajtani.	
1. Wlach 15 ismétlés	
2. Mátrai 12 ismétlés	
3. Steiner 10 ismétlés
1905.03.15. Budapest-Kőbányai Torna Egylet dísztornája. A súlyemelést magasugrással kombinálták. Lebonyolítási rendszer nem ismert.	
1. Eril József 11 és ¾ pont	
2. Grünwald Zs. 10 és ¾ pont
1905.04.08. Besztercebányai Sport Klub házi dísztornája a főgimnázium tornatermében. 30 kg-os súlyt kellett valószínűleg minél többször kinyomni.	
1. Szenes 20 ismétlés	
2. Bruoth 16 ismétlés
1905.04.09. Kolozsvári E.A.C. versenye. Gergely Lajos egy kézzel 5-ször emelte fej fölé az 57 kg-os súlyt.
1905.06.25. Szegedi Torna Egylet tornaünnepélye. 50 kg-os súlyt kellett két kézzel minél többször fej fölé nyomni.	
1. Odry Attila (Arad) 29 ismétlés	
2. Bodonyi Sándor (Szeged) 18 ismétlés	
3. Odry Zoltán (Arad) 15 ismétlés
1905.06.29. A Törekvés Egyesület a saját pályáján atlétikai versenyt rendezett. Csak az eredményeket közlik. Annyit lehet kikövetkeztetni, hogy minél nagyobb súlyra kellett menni és az összesen megmozgatott súlyt közlik.	
1. Gidro Dávid 216,5 kg	
2. Nagy Ágoston 166 kg	
3. Tatár András 165,5 kg	
4. Turner Antal 153 kg
1905.08.27. Az MTK a siófoki úszóverseny alkalmából siófoki sporttelepén „old-boys” atlétikai házi versenyt rendezett. 30 kg-os súlyzóval kellett valószínűleg minél több nyomást végrehajtani.	
1. Brüll Alfréd 37 ismétlés	
2. Balázs Márk 28 ismétlés	
3. Hajós Miklós 20 ismétlés
1905.11.01. Az MTK őszi atlétikai viadalt szervezett a millenáris pályán. A súlyemelés versenyszámot Magyarország bajnokságáért címen hirdették meg. A kiírás megegyezik a legutóbbival (lásd előző oldal).	
1. Weisz Richárd (MTK)	
Bal kézzel 80 kg-ot, jobb kézzel 80 kg-ot, két kézzel 130 kg-ot lökött. Összesen 290 kg, ami országos rekord.
1905.10.27. Budapesti Torna Klub háziversenye. A súlyemelést magasugrással kombinálták.
1. Szabó Kálmán 165 cm-t ugrott és 18 nyomást (?) hajtott végre. Végeredménye 5 pont	
2. Négyes holtverseny:	
Weymann Alfréd 140 cm-t ugrott és 30 nyomást (?) hajtott végre.	
Schwatschek Ágost 150 cm-t ugrott és 20 nyomást (?) hajtott végre.	
Coray Arthur 150 cm-t ugrott és 20 nyomást (?) hajtott végre.	
Egységesen 6 pont és a negyedik nevét – ha volt – nem közlik.	
3. Hármas holtverseny	
Weymann Ervin 160 cm-t ugrott és 17 nyomást (?) hajtott végre.	
Blazsek Ferenc 160 cm-t ugrott és 17 nyomást (?) hajtott végre.	
Reszely János 160 cm-t ugrott és 17 nyomást (?) hajtott végre.	
Használt súly nagysága és a harmadik helyezettek pontszáma nem ismert.
1905.12.09. Budapesti Atlétikai Klub. A súlyemelést magasugrással kombinálták, ugyanakkor külön súlyemelés versenyszámról is írnak. A magasugrás eredményét nem közlik. Súlyemelésnél 30 kg-os súlyzóval kellett valószínűleg minél több nyomást végrehajtani. Csak Heller Béla nevét közlik, aki 56 ismétlésig jutott. Neki az eredményét a súlyemelés bejegyzésnél megismétlik.
1905.12.23. Óbudai Torna Egylet dísztornája. A súlyemelést magas nyújtóval kombinálták. Lebonyolítás, használt súly nagysága és elért pont, illetve ismétlésszám nem ismert.	
1. Rozó József	
2. Görtler József és Varga Viktor
1906.03.24. Aradi Atlétikai Klub házi tornaünnepélye. A magasugrást súlyemeléssel kombináltak. Lebonyolítási rendszer, elért eredmény nem ismert. 30 kg-os súlyzóval kellett valószínűleg minél több nyomást végrehajtani.	
1. Mudin István	
2. Molitorisz József	
3. Neidenbach Ödön
1906. pünkösd. Selmecbánya, Főiskolai Atlétikai Klub házi versenye. Csupán a helyezettek nevét közli az újság.	
1. Runig Géza	
2. Barulla
1906.06.17. Soproni Torna és Tűzoltó egyesület 40 éves jubileuma. Csak a helyezettek nevét közli az újság.	
1. Kendő Ferenc (N-Cenk)	
2. Heintz Pál (Sopron)	
3. Pilz Károly (Sopron)
1906.08.12. Szabadkai Sport Egylet versenye Palicson. Csak a helyezettek nevét közli a cikk.	
1. Bokor Károly (Sz.S.E.)	
2. Reiter Vince (P.S.C.)	
3. Schneider (P.S.C.)
1906.09.08. Az Aradi Atlétikai Klub Török Gábor utcai sporttelepén Országos Atlétikai Viadalt rendezett. 50 kg-os súlyt alsó fogással kellett valószínűleg minél többször kinyomni.
1. Odry Zoltán és Molitorisz József (mindketten az aradi A.C. tagjai) 14 ismétlés	
A Nemzeti Sport szerint lett volna egy döntő mérkőzés is közöttük – nem tudni, milyen szabályok szerint és mekkora súllyal – de ez alól Molitorisz József visszalépett és ezért az említett újság 2. helyezettnek írja.
1906.09.23. A Magyar Testgyakorlók Köre a Csömöri úti millenáris pályán Nemzetközi Atlétikai versenyt rendezett. A súlyemelést – az elmúlt években már megszokott szabályokkal – Magyarország Bajnokságáért címmel hirdették meg.	
1. Weisz Richárd (MTK)	
Jobb és bal kézzel 80 kg-ot, két kézzel 130 kg-ot lökött. Összesen 290 kg.	
2. Plathy István (MTK)
1906.10.14. Kassai Atlétikai Klub Rákóczi úti sporttelepén országos atlétikai viadalt rendezett. 25 kg-ot egy kézzel, 50 kg-ot kettő kézzel kellett valószínűleg kinyomni – az ismétlésszámok ebben a sorrendben értendők, ugyanis a versenyzők is ilyen sorrendben mérkőztek meg:	
1. Vilmos Béla (Debreceni TE) 24 és 33 ismétlés	
2. Plathy István (MTK) 16 és 25 ismétlés	
3. Marcz Ármin (KAC) 12 és 22 ismétlés	
Állítólag 6 induló volt, de a többiek eredményét nem közlik. A Nemzeti Sport újság nyomatékosan kéri a Magyar Atlétikai Szövetséget, hogy sürgősen alkossák meg az egységes és végérvényes rendszerét a súlyemelésnek.
1906.10.26. Az Óbudai Torna Egylet tornatermében (III. kerület Kórház utca 9., elemi iskola) országos tornaversenyt rendezett. A súlyemelést a nyújtóval kombinálták. A Nemzeti Sport előzetes versenykiírásában a következő áll: „...egy lengési és egy lengés nélküli szabadon választható nyújtógyakorlat, továbbá súlyemelés 33 kg-os súllyal a melltől fej fölé.”	
1. Soltész József (Postás)	
2. Back Sándor (BTC)	
3. Dénes Károly (MAFC)
1906 Kolozsvár. Kolozsvári Egyetemi Atlétikai Klub versenye. Pontos időpont nem ismert. 50 kg-os súlyzót kellett valószínűleg minél többször kinyomni.	
1. Mátyás Samu 14 ismétlés	
2. Krecsák György 12 ismétlés	
3. Janka Jenő 11 ismétlés
1906.12.02. BAK (Budapesti Atlétikai Klub? – szerző) háziversenye. A súlyemelést magasugrással kombinálták. Lebonyolítási rendszer nem ismert. Súlyemelésnél valószínűleg nyomás volt a gyakorlat.	
1. Auerbach János 155 cm és 24 ismétlés (Megjegyzik, hogy 30 kg mélytartásból. Nem tudni, mit értettek ezalatt. Vajon a többiek is 30 kg-os súlyt használtak?)	
2. Miskey Árpád 130 cm és 51 ismétlés	
A Sportvilág újság közöl még egy második helyezettet, Faragó Rezsőt, aki 155 cm és 9 ismétlést ért el.	
3. Görög Sándor 145 cm és 15 ismétlés
1906.12.15. Nyíregyházi TVE atlétikai versenye. 50 kg-ot kettő kézzel, 25 kg-ot pedig egy kézzel kellett valószínűleg kinyomni. Úgy tűnik az egykezes verziónál bal és jobb kézzel is végre kellett hajtani a gyakorlatot. Az 50 kg-os súllyal kezdhettek.	
1. Mudin I. (MAC) 24,24 és 14 ismétlésszámot ért el.	
2. Molitorisz J. 18,18 és 14 ismétlés	
3. Horváth A. (DTE) 13,11 és 5 ismétlés	
4. Berzsenyi P. (Nyíregyházi TVE) 7 ismétlés (Ennél többet nem közölnek.)	
Lefkovits és Kichhoffer visszaléptek.
1907.02.16. Pozsonyi Torna Egylet dísztornája. A súlyemelést úgy hirdették meg, hogy kezdők részére. 30 kg-gal kellett valószínűleg minél több nyomást végrehajtani.	
1. Schwendtner M. 32 ismétlés	
2. Vágó K. 31 ismétlés	
3. Leitner L. 28 ismétlés
1907.03.03. Debreceni TE klubközi versenye. 50 kg-ot két kézzel, 35 kg-ot egy kézzel kellett valószínűleg kinyomni. Az egykezes gyakorlatot bal és jobb kézre is végrehajtották. Az előbb leírt sorrendben haladhattak.	
1. Rudolfi Imre (DTE) 22, 14 és 15 ismétlés	
2. Horváth Aladár (DTE) 8, 1 és 1 ismétlés	
3. Smetanovics Gyula (DTE) eredményét nem közlik. Indoklás nincs.
1907.03.10. Debreceni AAC versenye. Kettő kézzel 50 kg-ot, bal és jobb kézzel 20 kg-ot kellett valószínűleg kinyomni. Az ismétlésszámok is ebben a sorrendben értendők.	
1. Íjgyártó S. 26, 30 és 18 ismétlés	
2. Mózes I. 29, 28 és 16 ismétlés	
3. Székelyhidy B. 31, 24 és 14 ismétlés	
A versenyzők teljes nevét nem közölték.
1907.03.21. Szabadkai Sport Egylet dísztornája. Súlyemelés sportágnál csak a helyezetteket közlik. Nem tudni, indult-e rajtuk kívül más.	
1. Kiss	
2. Kerekes
1907.04.04. MTK házi versenye. Kezdők versenye néven írtak róla. 20 kg-ot kellett minél többször kilökni.	
1. Spiegl Ármin 53 ismétlés	
2. Boda Győző 50 ismétlés	
3. Viser Lajos 38 ismétlés	
Fischer Tibor versenyen kívül 58 ismétlést hajtott végre.
1907.09.01. Az Aradi Posta és Táv. Tisztv. Sport Egylete házi versenyt rendezett. 25 kg-os súlyzóval kellett valószínűleg minél több nyomást végrehajtani. Csak az első helyezett ismétlésszámát közlik.	
1. Zalay Sándor 100 ismétlés	
2. Hvozdovts József	
3. Irina Gergely
1907.09.16. Debreceni TE versenye. A súlyemelés részt „Felső-Magyarország Bajnokságáért” címmel hirdették meg – Debrecen földrajzi helyzete miatt érdekes ez a megnevezés. Valószínűleg minél nagyobb súlyt kellett kilökni.	
1. Vilmos Béla (DTE) jobb és bal kézzel 70 kg-ig, kettő kézzel 100 kg-ig jutott. Összesen 240 kg.	
2. Kirchoffer Kálmán (Nyíregyháza) összesen 215 kg-ot emelt, a részleteket nem közlik.	
3. Radó Rezső (DTE) Nem közlik az eredményét.
1907.09.22. MTK versenye. A súlyemelést most is „Magyarország bajnokságáért” címmel hirdették meg. Valószínűleg a versenykiírás megegyezett az elmúlt években közölttel.
1. Weisz Richárd (MTK) jobb kézzel 90 kg-ot (új országos rekord), bal kézzel 80 kg-ot, kettő kézzel 130 kg-ot lökött ki. Összesen 300 kg.	
2. Czaich Zs. Kornél jobb kézzel 65 kg-ot, bal kézzel 50 kg-ot, kettő kézzel 80 kg-ot lökött ki. Összesen 195 kg.	
3. Fischer Tibor (MTK) eredményét nem közlik.
1907.10.29. Sportvilág újság országos tornaversenye. A versenykiírás így hangzott: „... a súlyemelés 32 kg-os vasrúddal történik. Minden szabályszerű emelés mélytartásból magas tartásba és vissza mélytartásba, egy emelésnek számít. Az emelés zárt vagy terpeszállásban végezhető.” Véleményem szerint felvétel és nyomás lehetett a gyakorlat.	
1. Eckhardt János (LTC) 31 ismétlés	
2. Dorflinger Gyula (UTE) 30 ismétlés	
3. Fehér Tibor (MTK) 27 ismétlés	
4. Lebotzky I. (BBTE) 24 ismétlés	
5. Szabó J. (BBTE) 21 ismétlés	
6. Spiegl Ármin (MTK) 19 ismétlés	
7. Francziskó Antal (BTC) 18 ismétlés	
8. Jovánovits T. (KÖBTE) 12 ismétlés	
9. Kaposi (KAOE)5 ismétlés	
Nem írták ki minden versenyző teljes nevét.
1907.11.16. Törekvés Sport egylet nehézatlétikai házi versenye a MÁV északi főműhely éttermében. Lebonyolítási rendszer nem ismert.	
Kezdők versenye:	
1. Maróthy József 79 kg	
2. Klement József 76,5 kg	
3. Mike Gyula 74 kg	
Haladók versenye:	
1. Löwenrosen Károly 99,5 kg	
2. Gálfalvy Kálmán 97,5 kg	
3. Szednicsek Károly 92 kg
1907.11.25. Aradi Torna Egyesület házi versenye. A súlyemelést távolugrással kombinálták. Lebonyolítási rendszer nem ismert.	
1. Bauer Gyula 17 pont	
2. Schmidt Ferenc 12,5 pont
1907.12.22. Újpesti TE háziversenye. Talán minél nagyobb súlyt kellett kilökni.	
1. Dörflinger Gyula és Weinberger Adolf 94 kg	
2. Schwarczenberg (zárójelben Gere Lászlót írnak utána. Nem tudom értelmezni.) 84 kg.
1908.03.06. Budapesti Torna Klub házi versenye. 42 kg-ot kellett minél többször kinyomni.
1. Weymann Alfréd 20 ismétlés	
2. Szabó Lajos 17 ismétlés	
3. Bayer 14 ismétlés (Teljes nevét nem közlik.)
1908.03.16. Gyógyszerész Ifjúsági Sport Klub házi versenye. Lebonyolítási rendszer, használt súly és a verseny ideje nem ismert. Az újságban való közlés időpontját tüntettem fel.	
1. Lollok László	
2. Fischl Rezső	
3. Wienand József
1908.10.11. Magyar Testgyakorlók Köre. Magyar bajnokság. Az idei versenykiírásból nem derül ki a versenyszabályzat és a gyakorlatok. Véleményem szerint ismételten a lökés lehetett a gyakorlat.	
1. Weisz Richárd (MTK)	
Bal kézzel 80 kg, jobb kézzel 90 kg, kettő kézzel 140 kg (országos rekord). Összesen 310 kg.
2. Fischer Tibor (MTK)	
Bal kézzel 55 kg, jobb kézzel 65 kg, kettő kézzel 95 kg. Összesen 215 kg	
3. Dörfinger Gyula (UTE)	
Bal kézzel 55 kg, jobb kézzel 60 kg. Kettő kézzel 95 kg. Összesen 210 kg.	
Szintén 3. helyezett Erdődy Ernő (TSPE)	
Bal kézzel 65 kg, jobb kézzel 60 kg. Kettő kézzel 85 kg. Összesen 210 kg.	
A többi indulónak csak az összetett eredményét közlik.	
4. Steiner Aladár (MTK) 195 kg és Rákosi József (OTE) 195 kg	
5. Wellisch Tivadar (MTK) 200 kg
Weisz Richárd 140 kg-os lökése a legjobb eredmény a tárgyalt időszakból. Nemzetközi szinten valószínűleg a középmezőnyben ért volna el helyezést. Az 1908 októberében megrendezett súlyemelő világbajnokságon az első helyezett Josiph Grafl 161 kg-ot lökött, a harmadik helyezett Emil Dancer 154 kg-ot.
Az 1907-es Európa-bajnokságon viszont dobogót ért volna a lökése. Az első helyezett Henrich Rondi 146 kg-ot lökött, azonban a második helyezett Gustav van Haven csak 133 kg-ot.	
1908.10.18. Kassai AC versenye. Lebonyolítási rendszer nem ismert. Felső-Magyarország Bajnoksága néven hirdették meg.	
1. Tamáska Lőrinc (Sárospatak) 36 ismétlés egy kézzel és 19 ismétlés kettő kézzel. A többiek eredményét és az utolsó három helyezett nevét nem írja az újság.	
2. Radácsy György	
3. Stefán Ferenc	
4. Lőrincz László (SAAC)
1908.08.18. Bajai Sport Egyesület atlétikai házi versenye. A lebonyolítási rendszert, az elért eredményt és a versenyzők teljes nevét nem közlik.	
1. Kocsis J. 49 pont	
2. Lovas J. 47 pont	
3. Bogdány M. 37 pont	
Rajtuk kívül még hárman indultak, de róluk semmit nem ír az újság.
1908.11.22. Kereskedelmi Alkalmazottak Országos Egyesülete Sportcsoportja által rendezett házi tornaverseny. A súlyemelést magasugrással kombinálták. Lebonyolítási rendszer és a versenyzők teljes neve – kettő kivételével – nem ismert.	
1. Beregi Béla 16,5 pont	
2. Quittner J. 14,5 pont	
3. Kurzweil és Klein Manó 12,5 pont
1908.11.27. Aradi Torna Egyesület házi versenye. Magasugrást súlyemeléssel kombinálták. Lebonyolítási rendszert és az elért eredményeket nem közlik.	
1. Bauer Gyula	
2. Koch Sándor
1908.12.06. Nagyváradi Sport Egylet téli versenye. Lebonyolítási rendszer, pontos eredmények nem ismertek.	
1. Dallos Ferenc	
2. Nadányi János és Vilán Árpád
1908.12.17. A Budapesti Posta és Távíró Tisztviselők Sport Egyesülete házi estélyt tartott. A súlyemelést függeszkedéssel kombinálták. Lebonyolítási rendszer és a pontos eredmények nem ismertek.	
1. Balázs Dezső és Sauerwein Nándor	
2. Kobulszky Károly
1909.03.27. A MOTESZ Birkózó Szakosztálya ülést tartott. Ezen az ülésen Weisz Richárd vállalkozott arra, hogy elkészíti a súlyemelés – magyarországi – szabályait.
1909.05.20. Sárospataki Akadémiai Atlétikai Klub házi versenye. A súlyemelésnél csak annyit írnak, hogy 72 kg-os súlyzót használtak a versenyzők. A pontos lebonyolítási rendszerről és az eredményekről nem írnak.	
1. Tamáska Lőrinc	
2. Radácsy György	
3. Kossuth Ferenc
1909.05.30-31. MOTESZ IX. Tornaünnepélye Székesfehérvárott, a Sóstói sporttelepen. Úgy tűnik, kezdőkre és haladókra osztották a versenyzőket.	
Két kézzel minél több nyomás 50 kg-gal:	
1. Steiner Adolf (MTK) 20 ismétlés	
2. Munkácsy István (MTK) eredményét nem közlik	
3. Weinberger Adolf (MTK)	
Súlylökés két kézzel	
1. Weisz Richárd (MTK) 135 kg	
2. Pető Pál (MTK) 110 kg	
3. Fischer Tibor (MTK) 100 kg	
4. Steiner Adolf (MTK)
1909.06.06. A Kereskedelmi Alkalmazottak Országos Szövetsége Egyesülete Sportcsoportja „ünnepéllyel egybekötött jótékony célú nyári tánc vigalmat rendezett a Mátyásföldi Park vendéglő összes helyiségében.” 30 kg-gal kellett valószínűleg minél több nyomást végrehajtani.	
1. Fehér Ferenc 31 ismétlés	
2. Klein Ferenc 30 ismétlés	
3. Mihalicza József 26 ismétlés	
Állítólag nyolc induló volt, de csak az első három helyezettről ír a cikk.
1909.06.12. Óbudai Torna Egylet torna ünnepélye. 25 kg-gal kellett valószínűleg minél több nyomást végrehajtani.	
1. Hauser Béla 46 ismétlés	
2. Reichl Sándor eredménye nem ismert.
1909.06.26. Selmecbányai Főiskola Atlétikai Klub házi versenye. Lebonyolítási rendszer és az eredmények nem ismertek.	
1. Pintér Lajos	
2. Schmotzer Gyula
1909.07.11. Délvidéki Kerületi Bajnokság az Aradi Atlétikai Klub szervezésében. Ezen belül a súlyemelést az Aradi Toldi Kör rendezte meg. Úgy tűnik, minél nagyobb súlyt kellett valószínűleg kilökni.	
1. Odry Zoltán	
Jobb kézzel 68,70 kg, bal kézzel 65 kg, kettő kézzel 106 kg-ot teljesített. Összesen 239,70.
2. Nagy Miklós	
Jobb kézzel 68 kg, bal kézzel 65 kg, kettő kézzel 96 kg-ot teljesített. Összesen 219 kg.	
3. Weber Emil	
Jobb kézzel 64 kg, bal kézzel 65 kg, kettő kézzel 96 kg-ot teljesített. Összesen 215 kg.
1909.07.25. Munkás Testedző Egyesület torna versenye. Csupán – a 9 indulóból – 4 induló neve és az is csak részben ismert.	
1. Róna M. és Birnbaum	
2. Demeter J. és Hirsch B.
1909.09.03. Kaposvári Atlétikai Klub házi atlétikai versenye. Úgy tűnik, minél nagyobb súllyal kellett valószínűleg lökni az indulóknak.	
1. Szlovák József	
Bal kézzel 40 kg, jobb kézzel 50 kg, két kézzel 90 kg-ot teljesített. Összesen 190 kg.	
2. Kun Manó	
Bal kézzel 40 kg, jobb kézzel 40 kg, két kézzel 70 kg-ot teljesített. Összesen 150 kg
1909.10.17. Aradi Postások házi versenye. Csak az a biztos, hogy kettő kézzel hajtották végre a gyakorlatot, ami talán lökés volt.	
1. Zaránd Ferenc 94,5 kg	
2. Wéber Emil 90,5 kg	
3. Rosenweig eredményét nem közlik.
1909.12.19. A Magyar Atlétikai Szövetség a Törekvés Egyesületet bízta meg az Országos Súlyemelő Bajnokság megszervezésével. Ebben az évben is nagyon szűkszavú a versenykiírás. Bal, jobb és páros kézzel kellett végrehajtani a gyakorlatot. A Nemzeti Sport ismét negatívan írt a versenyről: „De arra a szomorú tapasztalatra, hogy a súlyemelés sportja milyen kezdetleges nívón áll, sokan csak a vasárnapi verseny során győződtek meg az ott nyert közvetlen tapasztalatokból. A szabályok nem ismerése miatt a zsűri állandó vitában állt nemcsak az egyes versenybírósági tagokkal, hanem sokszor önmagával is! ... A versenyzők rendelkezésére bocsájtott súlyzók – máskülönben! – nem voltak alkalmasak a verseny céljaira.”	
1. Pető Pál (MTK)	
Bal kézzel 68 kg, jobb kézzel 71 kg, két kézzel 111 kg. Összesen 250 kg.	
2. Wellisch Aladár (TTC)	
Bal kézzel 61 kg, jobb kézzel 68 kg, két kézzel 93,5 kg. Összesen 222,5 kg	
3. Dörflinger Gyula (UTE)	
Bal kézzel 61 kg, jobb kézzel 61 kg, két kézzel 96 kg. Összesen 222 kg.	
„30 kg-os junior kitartó emelés.” 30 kg-os súlyzóval kellett minél több, valószínűleg nyomást végrehajtani. Az indulók nem biztos, hogy a mai értelemben vett juniorok, inkább kezdőként kell értelmezni.	
1. Téges József (Törekvés) 51 ismétlés	
2. Farkas Kornál (BEAC) 49 ismétlés	
3. Zólyomy Gyula (MTK) 47 ismétlés.	
4. Kohn Zsigmond (Törekvés) 45 ismétlés	
Radvány (BAK) és Szánthó (MTK) végül nem indultak.	
„50 kg-os szenior kitartó emelés.”. 50 kg-os súlyzóval kellett valószínűleg minél több nyomást végrehajtani. A szenior inkább haladóként értelmezhető.	
1. Dorflinger Gyula (UTE) 20 ismétlés. Bár most nem ö betűvel írják, de lehetséges, hogy ugyanarról van szó, aki összetettben 222 kg-ot mozgatott meg.	
2. Vargha Béla (BEAC) 18 ismétlés	
3. Kohn Zsigmond (Törekvés) 17 ismétlés	
Farkas (BEAC) visszalépett.
1910.03.27. Újpesti Torna Egyesület házi versenye. 30 kg-os súllyal valószínűleg minél több nyomást kellett végrehajtani.	
1. Klein Ernő 37 ismétlés	
2. Csapitzky Mihály 33 ismétlés	
3. Weisz Ferenc 29 ismétlés
1910.07.23. Törekvés Egyesület versenye. Az időpontja nem ismert, az újságban való megjelenés időpontját tüntettem fel. A versenykiírásnál csupán annyit írnak: bal kéz, jobb kéz, és kettő kéz. A gyakorlat valószínűleg lökés volt. A pontos eredmények és a versenyzők teljes neve nem ismert.	
1. Kohn K. 206 kg	
2. Nagy Á. 200 kg	
3. Papp S. 193 kg
1910.08.21. Újpesti Torna Egyesület jubiláris versenye. Csak az eredmények ismertek.
1. Dörflinger (UTE) 91 pont	
2. Kohn 71 pont	
3. Wellisch (FTC) 56 pont
1910.08.21. Kaposvári Atlétikai Klub versenye. Csak az eredmények ismertek. Úgy tűnik minél nagyobb súlyt kellett kilökni. 	
1. Ács Antal (KAC)	
Jobb kéz 55 kg, bal kéz 58 kg, kettő kézzel 95 kg. Összesen 208 kg.	
2. Szlovák I. Elemér	
Itt már csak számokat közöl a cikk. 55+58+85=198 kg.
1910.08.20-21. Nagykikindai Atlétikai Klub I. Kerületi Atlétikai Viadala. 30 kg-os súllyal kellett valószínűleg minél több nyomást végrehajtani.	
1. Zalay Sándor (Aradi Postás) 50 ismétlés	
2. Nyiszfor (Aradi Toldi AC) 31 ismétlés (Teljes nevét nem közlik.)	
3. Augner István (Nagykikinda) 29 ismétlés
1910.12.04. A Magyar Atlétikai Szövetség megbízásából Országos Bajnokságot szervezett a Bak Egyesület, a Csepeli Tölténygyár dísztermében. Versenykiírás nem ismert, valószínűleg minél nagyobb súlyt kellett kilökni.	
1. Pető Pál (Magyar Testgyakorlók Köre)	
Jobb kézzel 80 kg, bal kézzel 75 kg, kettő kézzel 120 kg-ot teljesített. Összesen 275 kg.	
2. Hován (BAK) Teljes nevét nem írja a cikk.	
Jobb kézzel 80 kg, bal kézzel 70 kg, két kézzel 110 kg-ot teljesített. Összesen 260 kg.	
3. Wellisch (Törekvés) Teljes nevét és részletes eredményét nem írja a cikk.	
Összesen 240 kg	
4. Odry Zoltán (Aradi Toldi AK). Csak az összetett írja a cikk, 230 kg.
Franciaországban 1910-ben ezek a rekordok voltak érvényben.
Az eredmények francia fontban – livre-ben – vannak megadva. 1 livre = 0,489 kg.
Az araché szakítást jelent, a développé nyomást, a jeté pedig lökést. A magyar eredmények összehasonlítása érdekében csak a lökésről írok részletesebben. A francia rekord a profiknál: jobb kézzel kb. 104 kg, bal kézzel kb. 87 kg, kettő kézzel kb. 145 kg. Ha összehasonlítjuk az 1910-es magyar súlyemelő bajnokság győztesének eredményeivel, akkor – a franciák javára – kb. 10 kg eltérés tapasztalható.
	
1911.06.04-05. Újvidéki Atlétikai Klub versenye. A súlyemelés versenyszám 5-én került megrendezésre. A használt súlyon – 20 kg – kívül más nem ismert. Talán most is nyomás. A kis súly miatt lehet egykezes verzió volt.	
1. Ottyán Mihály (Újvidéki AC) 75 ismétlés	
2. Sztankov Lázár (Újvidéki AC) 54 ismétlés	
3. Vorgucsin Gábor (Újvidéki AC) 45 ismétlés
1911.07.02. MÁV Gépgyári Sportkör évzáró versenye. Lebonyolítási rendszer nem ismert. A megadott eredmények szerintem összetettet jelentenek, hisz az ekkori országos kétkezes lökés rekord 140 kg körül volt.	
Kezdők:	
1. Mercz Gyula (Törekvés) 190 kg	
2. Megyei Sándor (Törekvés) 180 kg	
3. Peskó Károly (MÁV gépgyár) 150 kg	
4. Szabó László (MÁV gépgyár) 145 kg	
Haladók:	
1. Gruber Lipót (Törekvés) 215,5 kg	
2. Vondra Gyula (MÁV gépgyár) 208 kg	
3. Tlacsil Rezső (MÁV gépgyár) 203 kg	
4. Péter Rezső (MÁV gépgyár) 187,5 kg
1911.08.20. A Nagykikindai Atlétikai Klub „Dél-Magyarországi Kerületi Atlétikai Verseny”-t rendezett a vásártéri sporttelepén. 30 kg-os súlyt kellett valószínűleg minél többször kinyomni. Az előzetes versenykiírásban az szerepelt, hogy juniorok két kézzel emelnek, viszont a versenyen indulóknál semmilyen kategória nincs feltüntetve. A versenyzők teljes nevét nem írják.
1. Klein (Arad) 39 ismétlés	
2. Meglics 38 ismétlés	
3. Bauman 36 ismétlés
1912.02.25. Testvériség Egyesület szervezte. A súlyemelést Budapest Bajnoksága néven hirdették meg. Semmilyen versenykiírást nem találtam. Ez az első magyar verseny, ahol megjelenik a súlycsoport, azt azonban nem tudni, milyen testsúlyhatárokat szabtak. Csak a versenyzők összetett eredményét közli a cikk, nevüket sem írja ki teljesen. Az eddigiek alapján valószínűleg bal és jobb kezes lökésre, majd kétkezes lökésre került sor.	
Pehelysúly:	
1. Kraut A. (Testvériség) 217 kg	
2. Mercz Gy. (Törekvés) 184 kg	
Könnyűsúly	
1. Kraut H. (Testvériség) 217 kg	
2. L. (Törekvés) 222 kg	
Középsúly:	
1. Welhsch A. (Törekvés) 243 kg	
2. Poskeniusz (Testvériség) 232 kg	
Nehézsúly:	
1. Hován R. (BAK) 265 kg	
2. Dörflinger Gy. (Testvériség) 217 kg
1912.08.20. Újvidéki Atlétikai Klub versenye. Az biztos, hogy 20 kg-ot használtak és egy kézzel kellett végrehajtani a gyakorlatot. Erről viszont már nem írnak, talán nyomás lehetett. A 4 indulóból csak az első három helyezett nevét és eredményét közli a cikk.	
1. Grosz Vilmos (UTK) 27 ismétlés	
2. Oltyán Mihály (UAC) 27 ismétlés. Nem tudni, miért ő lett a második.	
3. Sztankov Lázár (UAC) 23 ismétlés
1912-ben nem rendeztek Országos Bajnokságot. Erről így írt a Sporthírlap 1913-ban:	
„A MASZ birkózó szakosztályában Csanádi Mór előadó ideiglenes visszavonulásával beállt zavarok egyik súlyos következménye most kerül napvilágra. A tényállás az, hogy tavaly a MASZ elfelejtette megrendezni Magyarország 1912. évi súlyemelő bajnokságát.” Az újság azt kéri az illetékesektől, hogy 1913 elején rendezzék meg az 1912-es országos bajnokságot. Azonban, mint látjuk, nemcsak pótlás nem volt, hanem 1913-ban sem rendeztek országos bajnokság címen versenyt.
1913.07.13. MTE monstre viadala. 50 kg-ot kellett két kézzel valószínűleg minél többször kinyomni.	
1. Sutus László 16 ismétlés	
2. Péter László 15 ismétlés	
3. Demeter Imre 14 ismétlés	
Állítólag összesen 14 induló volt, de a többiek nevét és eredményét nem közlik.
1914.02.23. Törekvés Egyesület versenye, amit Budapest Bajnoksága címen hirdettek meg. A verseny pontos ideje – az újságban való megjelenést tüntettem fel – és a lebonyolítási rendszer sem ismert. Valószínűleg most is lökésre került sor. Nem minden versenyző teljes nevét közli és egy indulón kívül nem tudni, hogy bal vagy jobb kézzel teljesítette-e az adott súlyt.
Pehelysúly:	
1. Kraut András (Testvériség)	
Bal kéz 65 kg, jobb kéz 65 kg, két kézzel 100 kg-ot teljesített. Összesen 230 kg.	
2. Zsák (Törekvés)	
59,5+63+87=200,5 kg	
3. Merz (Törekvés)	
59,5+54,5+84=198 kg	
Könnyűsúly:	
1. Pikulik Ferenc (Törekvés)	
80,5 (rekord – országos? szerző)+82 (rekord – országos? szerző)+100=262 kg	
2. Kraut Henrik (Testvériség)	
65+71+100=236 kg	
3. Eisier (Testvériség)	
43+54,5+78=175,5 kg	
Középsúly:	
1. Wellisch Aladár (Törekvés)	
70+78,5+105=253,5 kg	
2. Poszenius Testvériség	
70+68+100=238 kg	
Nehézsúly:	
1. Dr. Pethő Pál (Debreceni TE)	
75+75+140 (rekord – országos? Anno Weisz Richárd már teljesített ennyit, akkor miért rekord? – szerző)
1914.02.28. Postás Sport Egyesület versenye. Időpontja nem ismert, az újságban való megjelenést közlöm. Csak az első három helyezett nevét közli a cikk.	
1. Riffert János	
2. Klein Ármin	
3. Horvát József
1914.05.25. Munkás TE versenye. Dátumát nem közli az újság, ezért most is az újságban való megjelenési időpontot tüntettem fel. A súlyemelés a juniorok versenyénél van feltüntetve. 30 kg-gal kellett valószínűleg minél több nyomást végrehajtani. Nem közlik a versenyzők teljes nevét.	
1. Zalai (Aradi Toldi) 60 ismétlés	
Csapatverseny. Nem tudni, hogyan zajlott.	
1. ATE 21 pont	
2. Aradi Toldi 27 pont (Lehet, elírás történt.)
1914.07.13. Aradi TE országos versenye. Az újság nem közli a verseny időpontját, így az újságban való megjelenést tüntettem fel. A lebonyolítási rendszer és a győztes teljes neve sem került közlésre.	
1. Zalai M. (ATE) 50 ismétlés
Ezután igen hosszú szünet következik a hazai súlyemelés életében. 1922.06.29-én (54. szám, 7. oldal) így ír a Sporthírlap, Bizonytalanság – MBOSZ közgyűlése előtt címmel:
„Az elmúlt hetekben tartott elnöki értekezletek szépségtapaszok ragasztásában és könyvelői munkában merültek ki, pedig épp a jövő eredményes munkája és a fegyelem érdekében nem ártott volna az elnöki szék betöltéséről gondoskodni. Azután a nemzetközi program, a birkózásnak a szabadtéri sporttá való átültetése, a súlyemelés életre keltése stb. mind-mind elmaradtak... Ehelyett jobbra és balra is ... érdekcsoportokat látunk, azok a szövetség érdeke helyett a maguk érdekeinek biztosítását akarják.”
1924.05.04. MBOSZ keleti kerülete birkózó versenyt rendezett. A versenyeredmények végén megjegyzik, hogy ugyanekkor Brassai Károly kerületi rekordot állított fel – jobb és bal kézzel 65 kg-ot, két kézzel 82,5 kg-ot emelt.
1925.01.12. „Az UTE egyben a háború után a súlyemelés úttörője kíván lenni, mert vasárnap megtartotta első súlyemelő versenyét.” Lebonyolítási rendszer (talán bal, jobb és két kézzel lökés – a szerző) és a 2., 3. helyezett teljes neve nem ismert. Az eredmények és az indulók nevét nagyon nehéz kiolvasni.	
1. Gécsi Dezső 222 kg	
2. Tárnoky 217 kg	
3. Kacsák 205 kg
1925.04.05. DTE ifjúsági birkózó és súlyemelő versenye. A versenyzők teljes nevét nem írja a cikk. A gyakorlat talán lökés lehetett.	
1. Brassai (DTE)	
Bal kéz 65 kg, jobb kéz 70 kg. Két kézzel 90 kg, amit legjobb országos eredménynek tüntetnek fel. (Azonban Weisz Richárd rekordjaitól még mindig messze van ez az eredmény.)	
2. Róma (MTK)	
Jobb kéz 69 kg, bal kéz 60 kg, két kézzel 80 kg.
1925.04.18-19. Az UTE országos ifjúsági birkózó és országos súlyemelő versenyt rendezett. Bal, jobb és két kézzel kellett lökni. A részletes eredményeket és a versenyzők teljes nevét nem közli a cikk.	
Pehelysúly:	
1. Garamszegi (UTE)	
65+62+94=221 kg	
2. Brassay Károly (Debrecen)	
67+67+86=220 kg	
3. Kacsák	
203 kg	
4. Róna (MTK)	
199 kg	
Könnyűsúly:	
1. Tárnoky (UTE)	
65+57+94=216 kg	
2. Fekete (UTE)	
200 kg
1927.05.26. DEAC versenye. Csak egy versenyző eredményét közli az újság.	
1. Brassay	
Bal kézzel 57,5 kg-ot, jobb kézzel 71,5 kg-ot teljesített. Hídból – talán fekvenyomás? – 85 kg‑ot.
1928.03.24. számában (35. szám,11. oldal) írja a Sporthírlap:
„Elkészültek az új súlyemelő szabályok. A háború óta nagy nehezen életre kelt magyar súlyemelő sportnak súlyos nehézségeket okozott, hogy e sportág lelkes mívelői teljes bizonytalanságban voltak a szabályokat illetően. A háború óta ugyanis lényegesen változtak a szabályok, amelyeknek ismerete nélkül nemzetközi versenyekre vagy az olimpiászra előkészülni teljesen lehetetlen. Hogy a visszás helyzeten változtasson az MBSZ, a nemzetközi súlyemelő szövetségtől beszerezte a nemzetközi szabályokat, amelyeket magyarra átültetve már át is adott a súlyemeléssel foglalkozó egyesületeknek. A munka most már az új szabályok szerint folyik az egyesületekben, amelynek köreiből oly megnyugtató tréninghírek hallatszanak, hogy a szövetség elhatározta próbaverseny rendezését.”
1928.06.24. A Nemzetközi szabályoknak megfelelően rendeznek versenyt, tehát felvétel és nyomásban, kétkezes szakításban és kétkezes lökésben kellett a versenyzőknek megmérkőzniük. Erről a versenyről nagyon hosszú és sajnos lesújtó cikk született.
„Súlyemelés. Tudniillik az is volt vasárnap. Csak kevesen tudták. Hogy is tudták volna, mikor a Bocskay osztályozót játszott a Turullal, a Fradi kupadöntőt az Attilával, volt ezenkívül még három nemzetközi meccs, egy vízipóló derbi, egy nemzetközi atlétikai verseny, egy nemzetközi regatta, KISOK bajnokság, olimpiai próbatorna és lovaglás, meg III-IV osztályú selejtező. Hogy csak a nagyobbakat említsük. Ezek a sportesemények konkuráltak a súlyemeléssel. Még pedig sikerrel konkuráltak, amennyiben sikerült nekik a nézők tízezreit elvonni a súlyemeléstől. Mondhatnám egyet sem hagytak. Vagy talán rosszul menazsálták a súlyemelést? Az is lehet, hisz jómagam is alig találtam meg. Vagy egy negyedórát keresgéltem, míg végre megtaláltam az MTK vendéglőjében Vajda Andort a szövetség alelnökét és a többi vezetőt.
– Mindjárt megkezdjük, kérem – mondja Vajda. Csak még a versenyzőket várjuk.
Csak. A nézőket nem is várták. Kár. Sokat lehetett volna várni.
Hamarosan aztán megérkeztek a versenyzők. Mind a kettő. Az MTK-ista Róna és Garamszegi, Újpest reprezentánsa. A mezőny.
Garamszeginek kísérete is van. Két súlyemelő klubtárs és Poszémiusz, a jónevű súlyemelő tréner.
Dresszbeöltözés után mérlegelés következett. A mérlegelést Csillag Miklós főtitkár végezte...
A mérlegelésnél kiderült, hogy Garamszegi nem hogy túlhaladta volna, de még el sem érte csoportjának súlyhatárát. Fél kilóval könnyebb volt a hatvanhat és félnél.
– Megyek akkor még enni valamit! – jelentette ki sietve.
... Vagyis még most sem kezdődött. Tehát körülnéztem, hogy megállapíthassam a nézők számát. Nem vagyok valami jó közönségbecslő s ezért csak hozzávetőlegesen tudom megállapítani a nézőszámot. Úgy körülbelül hatan lehettek.....
– Hát kérem talán kezdhetnénk – mondta Vajda megunva a várakozást.
S megkezdték.
Először kétkezes nyomás volt programon.
60 kilónál indultak.
Először Róna áll neki. Letörli a súlyról a port (azzal is könnyebb) és felemelte mellig... Garamszeginek is fölényesen megy.
A versenyzők a hetven kilónak mennek neki. Róna mindjárt az elején hibáz, tudniillik elmozdította a lábát. Garamszegi jó. Majd Róna is javít.
...
Majd bejött Rácz Géza az MTK amatőr csapatának jobbhalfja. Jól szemügyre vette a hetvenkilós súlyt.
– Ezt én is fölemelem – jelentette ki aztán.
Bodánszky doktor hihetetlenül rázta a fejét.
– No azt szeretném látni.
– Kapok egy jegyet a délutáni versenyre, ha kiemelem?
– Rendben van.
Rácz erre odamegy a súlyhoz. Vajda megkérdi:
– Hogy akarja? Nyomással, szakítással, lökéssel, egy tempós vagy két tempós umzeccolással (felvétel – szerző)?
Rácz szédül.
– Kérem én föl szeretném emelni.
– Hát csak emelje fel.
Rácz aztán ha nem is a legszebb stílusban, de fölemeli. Megkapja a jegyet.
...
Kis szünet után megint jönnek a nagyok.... A nyolcvan kiló már csak Rónának megy. (Garamszegi 75 kg-ig jutott.)
...
Ezek után következett a műsor következő száma, a kétkaros szakítás.
– Mit tudsz szakítani? – kérdik Rónától.
– Ruhát – volt a lakonikus válasz.
Tényleg a szakítás nem megy neki valami jól.... Garamszeginek ez sokkal jobban megy. 75-öt szakít, míg Róna csak 65-öt.
...
A műsor legutolsó száma a kétkaros lökés volt. Ebben is Garamszegi a nagy klasszis százat lök... Rónának csak 90 sikerül.
Ezzel aztán vége is volna a versenynek.”

Weisz Richárd (Sport-Világ, 1903. február, 5-8. szám)

Brenner János (Herkules, 1902.05.18., 20. szám)

Nagy Tivadar (Nemzeti Sport 1905. harmadik évfolyam, 6. szám.) 
Később egy miskolci egyesület tagjaként súlyemelőként is versenyzett.

Vaskörtével végrehajtott gyilkosságok
„Egy zsidó, aki nekiszalad a körtének, de nem a búzával érő körtének, hanem ama bizonyos vaskörtének, a minőt a mázsálásnál szoktak használni. Történt pedig a dolog akként, hogy ifjú Fityula Zsigmond liszt kereskedéséből két zsák lisztet vásárolt Dankó Ferenczné. A zsidó kereskedő ki is szállította nevezett vevő házához a lisztet, de ott azonnal észrevették az első sütésnél, hogy meg vannak csalva, mert Fityula a lisztet kicserélte. Dankó Ferenc maga vissza is vitte a lisztet és követelte annak kicserélését, amit persze a kereskedő ... megtagadott. Dankó ennek dacára is föltette a lisztes zsákot a mázsára és vissza akarta mérni a lisztet. Ezen Fityula úgy felbőszült, hogy önuralmát elvesztve nekirohant a nálánál izmosabb Dankónak és azt kétszer arcul ütötte és ocsmányul szidta. Dankó Fityulát félrelökte, ami csak fokozta annak dühét s midőn Fityula ismét neki rontott volna Dankónak kézzel-lábbal hadonászva, úgy belevágta a fejét a Dankó kezében levő nagy vaskörtébe, hogy cipóra dagadt a cifferblattja és óbégatva keringölt a boltjában...”
„A Mátyás utcai – Budapest – szerző – gyilkosság. ...Csibra Antal ellen rablással párosult gyilkosság bűntette miatt kéri a vizsgálat megindítását – a királyi ügyészség – a szerző. Megjött ma az iratokkal a bűnjel, az a vaskörte is, mellyel a gyilkos áldozatának életét kioltotta.”
„A szegedi hármas gyilkosság. ... Kádár Károly április 28-án hajnalban beállított Szeged-Királyhalmán Kardos Vilmos szatócshoz azzal az ürüggyel, hogy vásárolni akar. A kereskedő mindenféle árut rakott a vevő felé, aki egy észrevétlen pillanatban fölkapott egy vaskörtét s azzal a kereskedőt fejbe vágta ... A lármára berohant az üzletbe a kereskedőnek áldott állapotban lévő húsz éves felesége, de vesztére, mert a gyilkos a vaskörtével most ő rá támadt és a vaskörtével addig verte, amíg az asszonyban élet volt. A dulakodás zajára felébredt egy kis cselédlány, Fonó Mária, aki a szomszédba futott segítségért. De csak egy kis béresgyerekkel tért vissza. Kádár bebocsátotta a leányt az üzletbe, a béresgyereket pedig kizárta. Az üzletben azután úgy összeverte vaskörtével Fonó Mária fejét, hogy a kisleány még aznap este meghalt.”
Megverték az apjukat. „...Csengődi János és Csengődi István kiskőrösi legényeket három-három heti fogházra ítélte – a törvényszék – szerző, mert nemrég apjukat agyba főbe verték és egy vaskörtével is megütötték.”
Rablógyilkos péklegény. „...Kedden éjjel Visoki Henrik az alvó Friedmannra támadt és egy súlyos vaskörtével több ütést mért a fejére, hogy eszméletlen maradt. Azután betört a zárt szobahelyiségbe, magához vette munkakönyvét, elrabolta Friedmann óráját, cipőjét és 60 forint készpénzt...”
Szomorú hírre vergődött a napokban két kecskeméti 20 éven aluli ifjú. Csibra Antal 2 forint 10 krajcárért és 3 forinton vett ruhájáért vaskörtével meggyilkolta Szabó János kőműveslegényt.

Utószó
A vizsgált időszakban bár voltak törekvések az egységes lebonyolítási rendszer létrehozására, de ez még akkor sem sikerült, amikor az elismert magyar bajnok, Weisz Richárd állt a mozgalom élére. Számomra a káosz csúcspontját az 1909-es magyar bajnokság jelentette, ahol a szabályokkal kapcsolatban a versenybírák nemcsak a versenyzőkkel, hanem egymással is vitában álltak.
A világháború nagyon megtörte a hazai súlyemelést. Más sportágak hamarabb talpra álltak. Hazánkban a súlyemelés bizonytalan talpra állása csak 1928-ban kezdődött el. Annyi pozitívumot lehet elmondani az újrakezdéssel kapcsolatban, hogy az legalább a nemzetközi szabályoknak megfelelően történt.