OKTATÁSSZOCIOLÓGIAI
KONFERENCIÁK 
A 2010-ES ÉVEKBEN

II. 
Az Educatio® folyóirat számaihoz
kapcsolódó újabb konferenciák

Szerkesztette Morvai Tünde és Nagy Péter Tibor

Magyar Szociológiai Társaság
Oktatásszociológiai Szakosztály

OKTATÁSSZOCIOLÓGIAI KONFERENCIÁK 
A 2010-ES ÉVEKBEN

II. Az Educatio® folyóirat számaihoz kapcsolódó újabb konferenciák

Szerkesztette Morvai Tünde és Nagy Péter Tibor

Magyar Szociológiai Társaság
Oktatásszociológiai Szakosztály
Budapest, 2020

ISBN 978-963-88633-6-2

tARTALOMJEGYZÉK

BEVEZETÉS	4	
MIGRÁCIÓ ÉS OKTATÁS	  7	
MÉRLEG 2014-2018	 13	
TÁRSADALOMTUDOMÁNYOK	 21	
INNOVÁCIÓ	 29	
1968	 44	
BIZALOM	 52	
TIZENÖT ÉVE AZ UNIÓBAN	 63	
TANÜGYIGAZGATÁS	73	
ISKOLAI PREVENCIÓ	86	
ISKOLAI UTAK, PÁLYAUTAK	93	

Bevezetés
Több füzetsorozat és egy néhány számot megélt kvázifolyóirat évtizedes tapasztalatai után 1992-ben az Oktatáskutató Intézet néhány vezető munkatársa arra az elhatározásra jutott, hogy Educatio néven folyóiratot kell létrehozni. A folyóirat meghatározó módon támaszkodott az akkori Oktatáskutató Intézet erőforrásaira. A folyóirat legelső számától kezdve hangsúlyozottan multidiszciplináris szemléletű volt, a tematikus számok az intenzív szerkesztőbizottsági munka mellett egy tudományos közeg diskurzus-valóságát tükrözték, amennyiben a tematikus számok szinte kivétel nélkül olyan többszereplős kutatásokra támaszkodtak, melyek részanyagait az intézet külső és belső munkatársai munkaköri feladatként végezték, melyekből többféle publikáció született. Ezeket a kutatási eredményeket az intézet állandó szervezeti egységei, ad hoc munkacsoportok, az intézet plénuma gyakran külső szakértők bevonásával rendszeresen megvitatta.
Különféle oktatáspolitikai és részben tudományszociológiai folyamatok következtében az Oktatáskutató Intézet előbb átalakult, azután beolvadt, majd – legalábbis kutatóintézeti értelemben – megszűnt.
Az Educatio szerkesztőbizottsága – különösen, hogyha hozzászámoljuk a szerkesztőbizottság átmeneti tagjának, egy-egy szám tematikus szerkesztőjének felkért személyeket igen erős átfedésbe került a magyar oktatáskutatás intézményesült központjaival, a tudományegyetemek erre szakosodott tanszékeivel és kutatócsoportjaival, a szakkönyvsorozatok szerkesztőbizottságaival, az illetékes akadémiai bizottsággal illetve a Szociológiai Társaság oktatásszociológiai szakosztályával.
Az MSZT oktatásszociológiai szakosztályának (http://oktatas.uni.hu) vezetése és az Educatio® folyóirat szerkesztőbizottsága 2003-tól szokásba hozta, hogy az Educatio® folyóirat egyes számaihoz konferenciák kapcsolódjanak.
Az évek során a konferenciák egyre fontosabb eleme lett a vita, amit a szerzők egymással, illetve közönségükkel folytattak, így a szerkesztőbizottság és a szakosztály vezetése úgy döntöttek: a konferenciákat nem a számok megjelenése után kell megrendezni, hanem műhelybeszélgetésként, a lapzártát megelőző hetekben. Nem abban az értelemben volt ez műhely, hogy zártkörű lett volna, de abban az értelemben igen, hogy a beszélgetések tanulságai beépültek a ténylegesen megjelenő szövegekbe.
A rendezvények mind érdekesebb elemét jelentették a viták, a szám szerzői között nem szereplő kollégák hozzászólásai, hiszen az Educatio® felkéréses logikájú szerkesztése, tematikus logikája az egyes számok, egyes tanulmányok koncepciójával vitatkozó szakmai vélemények, mindennapi tapasztalatok írásos megjelenítését kevésbé ösztönözték, mint egy nem tematikus, nem meghívásos folyóirat gyakorlata.
A videofelvételkészítés, a dokumentálás elsősorban a viták nagyra értékelése miatt merült fel 2010-ben – bár úgy véljük, évek múltával nyilván egyre értékesebbek lesznek maguk az előadások is, hiszen máris vannak olyan előadók, akik már nincsenek köztünk, akiket a fiatalabb nemzedék már nem hallgathat meg élőben.
A videókat – legjobb tudásunk szerint – mindenki számára hozzáférhetővé tettük a világhálón: a youtube.com és az archive.org site-okon. A bibliográfiai és dokumentációs cél mellett ezért is készült ez a kiadvány, melyet szerény példányszámban néhány hazai könyvtárban helyezünk el. Technikai okokból néhány konferenciáról nem készült videofelvétel, egy-kettő pedig elveszett. Az alábbi kiadványban a konferenciákon feldolgozott Educatio számok tartalomjegyzéke is szerepel, tájékoztatásul. A konferenciák programja úgy látható, ahogyan annak idején meghirdetésre került, néha absztraktokkal, bevezetővel – néha anélkül.
Jelen kiadvány a kettes számot viseli, mert néhány Educatio® konferencia dokumentációja az első füzetben kapott helyet:
FIATALOK: 
https://archive.org/details/ifjusagszociologia
OKTATÁS ÉS POLITIKA: 
https://archive.org/details/oktatasespolitika
MENEDZSERIZMUS: 
https://archive.org/details/menedzserizmusazoktatasugyben
ÉRTÉKELÉS ÉS POLITIKA: 
https://archive.org/details/ertekelespolitikak
TUDÁSELOSZTÁS TUDÁSMONOPÓLIUMOK: 
https://archive.org/details/tudaselosztas20130530
FELSŐOKTATÁSI EXPANZIÓ: 
https://archive.org/details/2SzaboFarkas1
VIDÉKFEJLESZTÉS ÉS OKTATÁS: 
https://archive.org/details/videkfejlesztes
PISA: 
https://archive.org/details/Pisakonferencia
ADATROBBANÁS: 
https://archive.org/details/adatrobbanas
AZ ÁLTALÁNOS ISKOLA HETVEN ÉVE: 
https://archive.org/details/azaltalanosiskolahetveneve
JÖVŐNK: 
https://archive.org/details/jovonk
IFJÚSÁGI MOZGALMAK: 
https://archive.org/details/Ifjusagi_mozgalmak
OKOS VILÁG – OKOS ISKOLA: 
https://archive.org/details/Okos_vilag_okos_iskola

Budapest, 2020. július 13.
Morvai Tünde és Nagy Péter Tibor

MIGRÁCIÓ ÉS OKTATÁS
Az Educatio 2017/3. számához kapcsolódó konferencia
A Magyar Szociológiai Társaság Oktatásszociológiai Szakosztálya (http://oktatas.uni.hu) hagyományainak megfelelően az Educatio® folyóirat tematikus számainak szerzői – tanulmányaik elkészülésének utolsó fázisában – műhelykonferencián vitatják meg egymással és érdeklődő közönséggel témájukat. A tematikus szám ez esetben a migráció és az oktatás kapcsolatával foglalkozik, a szám tematikus szerkesztője Forray R. Katalin.
A konferencia időpontja: 2017. június 22.
Helyszín: WJLF, VIII. kerület, Dankó utca 11.
https://archive.org/details/migracio_es_oktatas

ELŐADÁSOK:
Csákó Mihály: Idegenekkel szembeni attitűdök a középiskolákban
Az éppen folyó „Iskola és társadalom 2017” kutatás módot ad rá, hogy teljesen friss adatokból rekonstruáljuk a fővárosi középiskolások attitűdjét idegenekkel szemben, és összevessük korábbi évek – 2005, 2008 – hasonló korú középiskolásainak attitűdjével. Méréseink szerint az idegenekkel szembeni attitűdök összképe a korábbihoz hasonló. Az eltérések egyrészt az ellenérzés ritkulását mutatják, másrészt ez a változás eltérően érinti a különböző iskolatípusok tanulóit. Ezt a különbséget az iskolatípusok átszervezésével és tanulóik családi hátterének változásával próbáljuk magyarázni. Végül kísérletet teszünk a migránsokkal szembeni hangulatkeltés hatásának tettenérésére is, bár ez nem szerepelt a kutatási szempontok között.
Kulcsszavak: etnikum, nemzetiség, attitűd, középiskolások, migránsok

A current research project titled „School and Society, 2017” makes possible to explore secondary school students’ attitude towards foreigners in Budapest and to compare it with the attitude of former students in 2005 and 2008. The general overview is similar than in former years. Smaller differences show less hostility which is present in different measure in types of secondary schools. Differences can be explained by the transformations carried out in the relationships of the three types of secondary schools and by changes in the students’ social background. Beyond the original research plan we try to explore the impact of political attempts to raise anti-migrant public opinion.
Keywords: ethnic groups, nations, attitude, secondary school students, migrants
VIDEÓANYAG:
https://www.youtube.com/watch?v=vgOG7qEoz9w&t=49s

Bajomi Iván: A migránsok és leszármazottaik franciaországi integrációjának kérdései
A bevándorlók gyerekeinek oktatását segítő franciaországi megoldások kapcsán szólunk a származási országok nyelvét és kultúráját előtérbe állító foglalkozásokról, a kiemelt oktatási körzetekről és a francia nyelv elsajátítását segítő iskolai csoportokról. Írunk a fejlesztőmunkát segítő szolgáltatásokról is, így a továbbképzésekről, egy szakfolyóiratról és a kiemelt körzetekben folyó munkát dokumentáló egyesület honlapjáról, valamint azon oktatásirányítási egységekről, amelyek a bevándorlók oktatásával kapcsolatos tevékenységek összehangolásán túl forrásközpontként is működnek. Végül arra is kitérünk, hogy a tanulmányban bemutatott megoldásokról szóló elemzések milyen problémákat említenek.
Kulcsszavak: asszimiláció, a bevándorlók kultúrájának oktatása, a francia nyelv oktatása, szegregációellenes törekvések, szakmai szolgáltatások

In this text concerning the schooling of the children of immigrants in France, we describe three institutional solutions. We will first talk about optional courses devoted to learning the languages and cultures of the countries of origin. Secondly we discuss the problems related to educational priority areas. Thirdly, there will be school groups created to help the children of immigrants learn French. It will also discuss the services developed to support the activity of professionals, such as a specialized journal, the website of the Observatory of Priority Areas, and activities of the school administration units involved in the education of children of the immigrants who also function as a resource center. We also highlight the difficulties described in the analyzes concerning the institutional solutions presented.
Keywords: assimilation, education of the culture of immigrants, teaching of French, anti-segregation efforts, professional services
VIDEÓANYAG:
https://www.youtube.com/watch?v=zRSfV7tiE28

Boreczky Ágnes, Nguyen Luu Lan Anh: Budapesti tanárok migrációval és multikulturalizmussal kapcsolatos nézetei
A 2016–17-ben folytatott kutatás célja az volt, hogy feltárja a tanárok multikulturalizmusról, multikulturális pedagógiáról alkotott nézeteit, valamint a migránsokkal és gyerekeikkel kapcsolatos attitűdjeit. A kutatás elméleti hátterében az a feltételezés állt, hogy a multikulturális pedagógiai nézetek és a migrációs attitűdök nem függetlenek a tanárok nemzeti identitásától és diverzitásélményétől. A kérdőíves vizsgálatban 368 pedagógus és pedagógusjelölt vett részt. Az eredmények arra utalnak, hogy a multikulturális nézetek és a migrációs attitűdök szorosan összefüggnek egymással, továbbá, hogy az esszencialista nacionalizmus a fenyegetettség-érzettel pozitív, a résztvevők családjának és környezetének etnikai diverzitásával pedig negatív kapcsolatban áll.
Kulcsszavak: nacionalizmus, multikulturalizmus, migráció, tanári nézetek és attitűdök

The study was carried out in 2016–17. It aimed at revealing teachers’ views on multiculturalism and multicultural education together with their concept about migrants and immigrant children. When constructing a framework of interpretation, we supposed that views on multicultural education and attitudes concerning migrants would be connected to, or, indeed, interrelated with teachers’ national identity, as well as their previous experiences of diversity. The results of the questionnaire research based on a sample of 368 pre-service and in-service teachers demonstrate that multicultural views and attitudes are strongly correlated with those on migration. The sense of threat seems to be interrelated with an essentialist national identity, which on the other hand has a negative relationship with the ethnic diversity of the respondents’ families and their social environment.
Keywords: nationalism, multiculturalism, migration, teachers’ views and attitudes
VIDEÓANYAG:
https://www.youtube.com/watch?v=9UZTTuK9rKE

Mrázik Julianna: Körkép és kitekintés. Migráns gyermekek és fiatalok az oktatásban
A tanulmány az oktatás mint társadalmi alrendszer és a más társadalmi alrendszerek kapcsolódásának kimunkáltságát és kimunkálatlanságát vizsgálja a migráció témájának összefüggésében: egyfelől mint lehetséges új területeit a neveléstudományi kutatásnak; másfelől komplex megközelítésben értelmezi a pedagógiai válaszok típusait a migrációs kihívásokra.
Kulcsszavak: migráció, oktatás, társadalmi alrendszer

This study examines the relationship between the education as a social subsystem and the relation of other social subsystems in the context of the issue of migration: on the one hand, as possible areas of research in educational science; on the other hand, it analyzes the chances of pedagogical responses to migration challenges in a complex approach.
Keywords: migration, education, social subsystem
VIDEÓANYAG:
https://www.youtube.com/watch?v=9UZTTuK9rKE
https://www.youtube.com/watch?v=gJEUh4PDVD0

Educatio 2017/3. szám, Bevándorlás és oktatás
TANULMÁNYOK:
Forray R. Katalin: Bevándorlás és oktatás 331-334
Papp Z. Attila: Külföldi tanulók jelenléte és eredményessége a magyar közoktatásban 335-351
Lakatos Zsombor, Pataki Nikolett: Hogyan tovább? Migráns hátterű fiatalok köznevelési-oktatási integrációja 352-364
Mrázik Julianna: Migráció és oktatás 365-376
Csákó Mihály: Idegenellenesség középfokon 377-387
Murányi István: Azonosság vagy különbözőség 388-403
Boreczky Ágnes, Nguyen Luu Lan Anh: Budapesti tanárok nézetei a migrációról és a multikulturalizmusról 404-417
Varga Aranka: Inkluzivitás napjainkban: hátrányos helyzetű, roma/cigány fiatalok életútja 418-430
Óhidy Andrea: Migráns hátterű tanulók iskolai inklúziója a németországi iskolapedagógiai diskurzusban 431-440
Bajomi Iván: A franciaországi bevándorlógyerekek oktatása 441-451

VALÓSÁG:
Interjú Gál Judittal, a Kőbányai Bem József Általános Iskola igazgatójával 452-456

KUTATÁS KÖZBEN:
Király Gábor, Miskolczi Péter: Elméleti útvonalak 457-466
Balogh Lili, Császár Liza: Pedagógusok tapasztalatai a menekült gyermekek oktatásáról 467-471
Szűcs Tímea: A zenetanulás és hatásai egy debreceni vizsgálat alapján 472-483
Kasik László, Gál Zita:Társas problémák és megoldásuk az osztályteremben 484-496

SZEMLE:
Bocskor Ákos: A bevándorláspolitikák kihívásai és újragondolási lehetőségei az Európai Unióban 497-501
Erdős István: Migráció: haszonmaximalizálás, költségminimalizálás 502-505
Lukács Lilla Judit: A hallgatás kultúrája 506-510

MÉRLEG 2014-2018
Az Educatio 2017/4. számához kapcsolódó konferencia
Konferencia a BCE Nemzetközi Felsőoktatási Kutatások Központja, az Educatio® című folyóirat és a Magyar Szociológiai Társaság Oktatásszociológiai Szakosztályának rendezésében. Az Educatio® hetedik alkalommal vállalkozik arra, hogy egy-egy parlamenti ciklus végéhez közeledvén áttekinti négy-négy év oktatáspolitika-történetét. A jelen számnak külön érdekességet ad, hogy a szám tematikus szerkesztője, Kozma Tamás, a szerkesztőbizottság tagjait kérte fel, hogy saját tematikus érdeklődésüknek megfelelően tekintsék át, mi hogyan történt az elmúlt négy esztendő oktatásügyében. A konferencián a szám szerzői mutatják be és értékelik az oktatásügy elmúlt négy évét, 20-20 perces előadásokban, de a 20-20 perces vitaidőkben a közönség számára is lehetőség nyílik álláspontja kifejtésére.
A konferencia időpontja: 2017. október 5.
Helyszín: BCE, IX. kerület, Fővám tér 8. C. épület könyvtári előadóterem
https://archive.org/details/merleg_2014_2018

ELŐADÁSOK:
Bajomi Iván, Csákó Mihály: Az oktatáspolitikai intézkedések által kiváltott reakciók
A 2010-ben nagy parlamenti többséggel hatalomra került jobboldali kormány jelentős átalakításokat hajtott végre a magyar közoktatás területén. A gyors és sok esetben nem megfelelően előkészített, konszenzust nem élvező változtatásokkal párhuzamosan megszüntettek egyes olyan tanácskozótestületeket, amelyeket a rendszerváltás után hoztak létre az alap- és középfokú oktatás területén. A fenti átalakítások ismertetése után a tanulmány második része azokat a tanár- és diákmozgalmakat mutatja be, amelyek kifejezésre juttatták, hogy nem értenek egyet a változtatásokkal. A korábban már működött és újonnan létrejött szervezetekből és mozgalmakból olyan, az interneten alapuló hálózatok is alakultak, amelyek a tiltakozó akciók megszervezésén túl alternatív oktatáspolitikai koncepciók kialakítására is vállalkoztak. A különösen erőteljes 2016-os tiltakozómozgalmak a kormányzatot egy új fórum létrehozására késztették. Ennek munkájában azonban a testület összetételét és működésmódját kifogásoló szakszervezetek és új tiltakozó mozgalmak nem vesznek rész.
Kulcsszavak: előkészítetlen reformok, tárgyalások hiánya, fórumok felszámolása és újjászervezése, tiltakozások, alternatív közpolitikák

The right-wing government elected with a large majority in 2010 carried out deep changes in Hungarian public education. Many of changes were made quickly an d without appropriate preparation and consensus. Some consultative bodies in the field of primary and secondary education which were set up after the systemic change found themselves dissolved. In the second part of the paper we present the various new teachers’ and students’ movements which express the discontent of those employed in the public education. More than demonstrations, some networks (based on the internet) put together complete counter-programme for educational policy. The particularly intensive protest movements of 2016 prompted the government to create a new forum, but the representatives of the unions and the new movements do not participate in its work because of the composition and mode of operation of this body.
Keywords: unprepared reforms, lack of negotiations, eradication and reorganization of forums, protests, alternative policies
VIDEÓANYAG:
https://www.youtube.com/watch?v=TSAvC_fDZeQ
https://www.youtube.com/watch?v=NBoU0t7tABo

Fehérvári Anikó: Korai iskolaelhagyás, szakképzés átalakulása
A tanulmány a középfokú továbbhaladás magyarországi trendjeit mutatja be a középfokú felvételi információs rendszer intézményi adatbázisának idősoros adataira támaszkodva. A reguláris adatbázis tartalmazza az összes középfokra felvételiző jelentkezését képzési típus szerint, megkülönböztetve az elsőhelyes jelentkezéseket. A tanulmány a 2000 óta működő adatbázisból kirajzolódó trendeket vizsgálja, az utolsó négy évet fókuszba állítva. Számba veszi a tanulói preferenciák változását, a képzési kínálat változását képzési típus, fenntartó szerint, valamint mindezek területi különbségeit. Megállapítható, hogy a tanulói preferenciák – az oktatáspolitikai akarat ellenére – inkább az általános képzés felé irányulnak, ebben azonban jelentős területi különbségek vannak. Érzékelhető, különösen a gimnáziumi képzésben, az egyházi oktatás előretörése.
Kulcsszavak: tanulói utak, egyházi oktatás, magánoktatás, középfokú képzés, szakképzés

The study presents the Hungarian trends of secondary which education is based on the time series of the institutional database of the secondary admission information system. The regular database includes all applications by training type, distinguishing the first place indicated on the application form. The paper outlines the trends of database from 2000, focusing on the last four years. It elaborates on the changes of students’ preferences, the changes of training by training type, maintainer and geographical differences. In spite of the educational policy, it can be stated that students’ preferences tend to be directed towards general education, but there are significant territorial differences. The advance of church education can be perceived, especially in grammar school education.
Keywords: student’s paths, church education, private education, secondary education, vocational training
VIDEÓANYAG:
https://www.youtube.com/watch?v=ZTiLrwgHsRo
https://www.youtube.com/watch?v=EGCaaXiy42w

Forray R. Katalin: A cigányság szerveződésének változásai
A cigány, roma népességet hagyományosan úgy szokták tekinteni, mint a társadalom leghátrányosabb helyzetű csoportját, amelynek sok gazdasági, társadalmi és kulturális segítségre volna szüksége, hogy integrálódjék a többségi társadalomba. Ebben a tanulmányban a szerző, ellenkezőleg, a cigány, roma társadalom középosztályosodását mutatja be Magyarországon. A cigány, roma középosztályosodás századok óta tart, de nehezen vagy sehogy sem volt megfigyelhető, mivel azok, akik integrálódtak a középosztályba, egyben asszimilálódtak is. Az utóbbi években azonban új jelenségre figyelhettünk fel: a cigányság a középosztályosodás során egyre inkább megőrzi cigány, roma identitását, amit eredeti nevének a megőrzése is mutat. A cigány, roma lakosság iskolázottsági szintje drámaian emelkedik. A kutatások, amelyek eredetileg a cigány, roma elemi oktatásra összpontosultak, egyre inkább áttevődnek a cigányság közép- és felsőfokú oktatására. Új aktor is színre lépett a cigányság iskolázásának támogatásában, a tradicionális (keresztény) egyházak. A szerző néhány egyetemi hallgató életpályáján keresztül illusztrálja a fő társadalmi intézmények (iskola, felsőoktatás, egyház, civil szervezetek) együttműködését a cigány, roma középosztályosodás folyamatában.
Kulcsszavak: cigány/roma iskolázás, középosztályosodás, roma identitás, társadalmi mobilitás

Romani population is considered traditionally as one of the most disadvantaged group in the society that needs a great amount of economic, social and cultural support. The author takes the opposite approach describing an emerging middle class in the Romani population in Hungary. It is a long lasting process that begun centuries ago according to the literature, though could not be monitored, since those who entered to the middle class left their Romani identities. A new phenomenon can be detected in this process during the recent years: the new Romani middle class members keep their original Romani names and identities. The schooling levels of the new Romani age groups are raising dramatically. Education research which traditionally dealt with the elementary schooling of this ethnic group is mainly concentrating to secondary and higher education today. A new actor entered in the supportive forces of Romani development, they are the traditional (Christian) churches. The author presents some life careers of Romani university students and their families to illustrate the cooperation of the major social institutions (school, university, church, civic organization) in the emergence of a Romani middle class.
Keywords: Roma/Gypsy schooling, middle class, Roma identity, social mobility
VIDEÓANYAG:
https://www.youtube.com/watch?v=m0WiSy6cVz4
https://www.youtube.com/watch?v=-r6LXCTID-Y

Hrubos Ildikó: A felsőoktatás nemzetközi környezete
A magyar felsőoktatás meghatározó nemzetközi környezetét elsősorban az Európai Felsőoktatási Térség jelentette a vizsgált időszakban. Az elemzés három szinten történik. Az első a kormányzati szint, amely a Bologna-reform dokumentumai alapján követhető. A második az intézményi szint, az Európai Egyetemi Szövetség keretében végzett vizsgálatok, elemzések alapján. Végül a szubsztantív szintet azok a kutatások jelentik, amelyekről az Európai Szociológiai Társaság tudományos rendezvényei számolnak be. Két konkrét témával foglalkozik részletesebben az írás, az intézményi autonómia kérdésével és az Európába történő tömeges bevándorlásból adódó felsőoktatási feladatokkal.
Kulcsszavak: Európai Felsőoktatási Térség, megújított jövőkép, fenntarthatóság, intézményi autonómia, migráció

In the studied period primarily the European Higher Education Area constituted the defining international environment of Hungarian higher education. The analysis is conducted on three levels. The first is the governmental level, which can be followed based on the documents of the Bologna Process. The second is the institutional level, based on studies and analyses performed in the framework of the European University Association. Finally, the substantive level comprises the research projects that are presented at the scientific events of the European Sociological Association. The paper deals with two specific subjects in detail: the issue of institutional autonomy and the higher education tasks arising from mass migration to Europe.
Keywords: European Higher Education Area, renewed vision, sustainability, institutional autonomy, migration
VIDEÓANYAG:
https://www.youtube.com/watch?v=ilaSuiDfTtk
https://www.youtube.com/watch?v=w-1BBvGaOcg
https://www.youtube.com/watch?v=DhlV4CtYTWE

Educatio, 2017/4. szám, Mérleg 2014-2018
TANULMÁNYOK:
Kozma Tamás: Reziliens közösségek – reziliens társadalom? 517-527
Csákó Mihály, Bajomi Iván: Fórumok és tiltakozómozgalmak a közoktatásban 528–539
Nagy Péter Tibor: Az iskolázottsági egyenlőtlenségek és a 18 év alatti népesség a 2011–2016-os időszakban 540-556
Lukács Péter: Egy megvalósult és egy tervezett reformról 557–566
Híves Tamás, Fehérvári Anikó: Tanulói preferenciák, oktatáspolitikai szándékok 567-580
Forray R. Katalin: A cigányság középosztályosodása 581-590
Hrubos Ildikó: A felsőoktatás nemzetközi környezete 591–602
Polónyi István: Finanszírozási libikóka 603–62

VALÓSÁG:
Biró Zsuzsanna Hanna, Széll Krisztián: Mérlegen a pedagóguspálya – Kerekasztal-beszélgetés 625–638

KUTATÁS KÖZBEN:
Csillag Sára, Géring Zsuzsanna, Király Gábor, Chandler Nicolas, Miskolczi Péter: Párhuzamos univerzumok. A hallgatói csalással kapcsolatos percepciók vizsgálata oktatók és hallgatók körében 639-648
Kovács Karolina Eszter, Nagy Beáta Erika: Egészségtudatos magatartás alakulása a sport függvényében 649-656
Kathyné Mogyoróssy Anita, Nagy Beáta Erika: A szülők és pedagógusok kapcsolattartásának mintázatai 657-668
Kenyeres Attila Zoltán: Az iskolai végzettség hatása a felnőttek televíziós dokumentumfilmekből történő tanulási aktivitására 669-677

SZEMLE:
Kasza Georgina: Globális oktatáspolitika új megközelítésben 678-680
Velkey Kristóf: A minőség kulcsa a tanároknál van 681-684
Kelemen Gabriella: Oktatáspolitikai reformirányzatok az OECD-országokban 685-687
Rácz Edit: Elvesztegetett évek az iskolapadban 688-691

TÁRSADALOMTUDOMÁNYOK
Az Educatio 2018/1. számához kapcsolódó konferencia
Az Educatio® folyóirat következő száma a társadalomtudományok hazai helyzetébe pillant bele. A Magyar Szociológiai Társaság Oktatásszociológiai Szakosztálya konferenciáján a szám készülő tanulmányait vitatjuk meg.
A konferencia időpont: 2018. szeptember 28.
Helyszín: WJLF, VIII. kerület, Dankó utca 11.
https://archive.org/details/tarsadalomtudomanyok

ELŐADÁSOK:
Inzelt Annamária, Csonka László: PhD fokozatot szerzettek karrierje a társadalom és humántudományokban
A cikk azt vizsgálja, hogy a társadalmi- és humán tudományi PhD-fokozat megszerzésének milyen hatása van az egyén karrierjére, a munkahelyére és a társadalomra. A PhD fokozattal rendelkezők karrierútja szempontjából világszerte két csoport kezd elkülönülni: az akadémiai karriert folytatók és a nem akadémiai karrierre vállalkozók/kényszerülők (az üzleti szférában kutatási tevékenységet végzők, a köz- és magánszférában nem kutatói tevékenységet folytatók). A cikk e két csoport szerint vizsgálja a fokozatot szerzetteket, és négy karrier mobilitási sémát azonosít körükben. A kutatás eredményei szerint az „akadémiai” munkaerőigény Magyarországon hullámzó, amely a gyakran változó tudomány-technológia és innovációpolitika következménye. A nem akadémiai szférában, így a közigazgatásban és a különböző gazdasági szegmensekben a tudás iránti kereslet csak nagyon lassan növekszik. Összességében az empirikus kutatás sok fontos információt szolgáltatott a hazai társadalom- és humán tudományi végzettségű PhD-sekről, és a karrierlehetőségeikről, s ez utóbbiakat befolyásoló külső és belső tényezőkről, motivációkról.
Kulcsszavak: PhD végzettség, karrier, mobilitás, társadalomtudomány, humán tudomány, Magyarország

This paper investigates the impact of PhD graduation in the social sciences and humanities on the individuals’ career, on the employer and on the broader society. Looking at the international experiences about the career paths of the PhD graduates it is possible to identify two emerging groups: those who pursue an academic career and those who take on jobs outside the academic sphere (e.g. doing research in the business sector or working in non-research related jobs in the private or public sectors). This article also differentiates between these two groups in the analysis of the Hungarian PhD graduates’ career paths and identifies four main types of career mobility among them. The empirical research results analyzed in this paper show that the demand of PhD graduates in the academic sphere is fluctuating in Hungary which is the effect of a frequently changing science, technology and innovation policy. The demand for the knowledge of PhD graduates in the non-academic fields, like in the government or the in various economic fields is only increasing very slowly. Further to these, the empirical research has provided a lot of notable details about the career opportunities of Hungarian PhD graduates with a social science or humanities degree and about the internal and external factors of their career choices.
Keywords: PhD degree, career, mobility, social sciences, humanities, Hungary
VIDEÓANYAG:
https://www.youtube.com/watch?v=KW4Wi3TcCDY

Nagy Péter Tibor: A társadalomtudományi elit nemzetközi mobilitása
A tanulmány, mely az Educatio® társadalomtudományok erőtereivel foglalkozó tematikus számának bevezetőjéül is szolgál, a kritikai társadalomtudomány-történetírás sajátos kihívását mutatja be. A tudománymetria a tudományos erőtérben elért pozíciók, megszerzett tőkék alapján mutatja be egy-egy társadalomtudomány helyzetét, míg Mannheim óta tudjuk, hogy a társadalmi rendszer kihat a társadalomtudományok eredményeire, tehát a politikai hatalom által befolyásolt tudományos pozíciók/tőkék és a történelmi távú tudományos eredményesség között ellentmondás lehet. Kuhn óta tudjuk, hogy az önmagukat védő tudományos paradigmák nem adnak pozitív választ a jövőbe mutató tudományos kihívásokra. A tanulmány megoldásokat sorol a kétféle megközelítésmód különbségének csökkentésére, bár azzal a bourdieu-i csapdával, hogy az önkritikus tudomány éppen önkritikusságával próbálja önmagát a valóságosnál hitelesebbnek feltüntetni, így is szembe kell néznie.
Kulcsszavak: tudományszociológia, tudománymetria, tudománytörténet, Kuhn, Mannheim, Bourdieu

This paper serves as an editorial preface of this Educatio® volume, focusing on sociology of social sciences. It describes a special challenge of critical approach of sociology of social sciences. The scientometrics uses the listing of academic positions and objectivation of symbolic capitals for describing of the situation of one or other social science. But – as followers of Mannheim – we know that the social integration of a social scientist influence his/her opinion of his/her academic subject, and every political power try to hinder the climbing of most critical thinkers in the academic ladder – so the data of scientometrics could be false from the viewpoint of „future” of social science – starting from any historical date. And – as follower of Kuhn – we know that the aristocrats of one or other science, leaders of „normal science” are interested in to hinder to fire of scientific revolutions, so sometimes the scientometric facts sign the „best works” of normal science, which create an obstacle to revolutionary science. This study tries to offer solutions how – within these contradictions – the scientometrics could help the critical approach in sociology and history of social sciences. But we have to know that there is no chance to avoid the trap, described by Bourdieu: the self-reflective description of the social science helps to build the illusion of an „objective”, „out of interest”, self-reflective social science.
Keywords: sociology of science, scientometrics, history of science, Kuhn, Mannheim, Bourdieu
VIDEÓANYAG:
https://www.youtube.com/watch?v=zexF6Yh5yX8

Perecz László: Reneszánsz – kezdet és vég: A magyar filozófia elmúlt negyedszázada
Az esszé a magyar filozófia utóbbi negyedszázadát tekinti át. Középpontjában a filozófiai intézményrendszer áll: az MTA Filozófiai Intézet, az egyetemek filozófiai tanszékei, a Magyar Filozófiai Társaság működését és a filozófiai könyv- és folyóiratkiadás helyzetét elemzi. Következtetése szerint a korszak a magyar filozófia reneszánszát hozta el, ugyanakkor azonban ez a reneszánsz az elmúlt években le is zárult.
Kulcsszavak: filozófiai intézményrendszer, magyar filozófia, magyar kultúra

The essay examines the last quarter of the Hungarian philosophy. In its focus stands the institutional system of philosophy: it analyses the function of the Institute of Philosophy of the Hungarian Academy of Sciences (HAS), the departments of philosophy of universities, the Hungarian Philosophical Society, and the state of the publishing of books and periodicals. According to its conclusions the era brought the Renaissance of Hungarian philosophy, at the same time, however, this Renaissance has been closed in recent years.
Keywords: institutional system of philosophy, Hungarian philosophy, Hungarian culture
VIDEÓANYAG:
https://www.youtube.com/watch?v=xViMw1d6CwM

Polónyi István: A gazdaságtudomány az ötvenes évektől a rendszerváltásig
A tanulmány arra vállalkozik, hogy felvázolja a magyar gazdaságtudomány történetét a negyvenes évek végétől a rendszerváltásig. Az írás először az ötvenes évektől a nyolcvanas évekig tekinti át a legfontosabb mozzanatokat: az intézmények szovjetesítését, a legjelentősebb közgazdasági gondolkodókat (Jánossy Ferenc, Bródy András és Kornai János), majd a rendszerváltás előtti említésre méltó intézményvezetőket és változásokat. Végül a tanulmány a rendszerváltás előtt zárul a reformközgazdászok bemutatásával.
Kulcsszavak: gazdaságtudomány, szovjetesítés, közgazdasági gondolkodók, reformközgazdászok

The study is designed to outline the history of Hungarian economics sciences from the late 1940s until the political changes. The study first examines the most important features from the fifties to the eighties: the sovietization of institutions; the most important economic thinkers (Ferenc Jánossy, András Bródy and János Kornai); institutional leaders and changes to be mentioned before the change of regime. Writing ends before the change of regime, introducing reform economists.
Keywords: economic science, sovietization, economic thinkers, reform economists
VIDEÓANYAG:
https://www.youtube.com/watch?v=4z0y_jZIqhk
https://www.youtube.com/watch?v=lqAgxyi4PlI

Karády Viktor: A társadalom és humántudományos doktori iskolák oktatóinak akadémiai profilja (2000-2010)
A tanulmány az 1993 után a PhD-képzés intézményesítésére alapított humán és társadalomtudományi doktori iskolák személyzetének összetételét vizsgálja néhány – durkheimi értelemben vett – „társadalommorfológiai” szempontból, összehasonlítva az oktatókat a vizsgált szakterületek művelőinek egyéb kategóriáival, mint az akadémiai kandidátusok és a nagydoktorok, különös tekintettel a neveléstudományban tevékenykedőkre. A közel teljes körű prozopográfiai felmérésen alapuló vizsgálat így foglalkozik a különböző szakterületeken oktatók és publikálók számbeli arányaival, különös tekintettel a doktori iskolák oktatóinak képzettségi adataira, a nőiesedésre és a publikációkban megnyilvánuló szakmai termelékenységre.
Kulcsszavak: PhD-iskolák, tudományszociológia, társadalommorfológia

The study focuses on the „morphological” composition (in the sense of Durkeim’s „ social morphology”) of the staff active in the doctoral schools founded after 1993 in the social sciences and humanities for the training of PhDs, comparing this staff with other established categories of the same fields, like academic doctors and „candidates” with special attention to those in educational science. The survey, based on the close to exhaustive prosopography of the personnel concerned, deals specially via quantified data with their level of training, feminization and professional productivity as exemplified in their publications.
Keywords: PhD schools, sociology of sciences, socio-morphology
VIDEÓANYAG:
https://www.youtube.com/watch?v=lqAgxyi4PlI

Educatio 2018/1. szám, Társadalomtudományok
TANULMÁNYOK:
Nagy Péter Tibor: A kritikai társadalomtudománytörténet kihívása 3-13
Karády Viktor: A társadalom- és humán tudományos doktori iskolák oktatóinak akadémiai profilja (2000-2010) 14-29
Inzelt Annamária, Csonka László: A PhD-fokozatot szerzettek karrierje a társadalom- és humán tudományokban 30-45
Polónyi István: A gazdaságtudomány az ötvenes évektől a rendszerváltásig 46-63
Perecz László: Reneszánsz – kezdet és vég 64-73
B. Kádár Zsuzsanna: Centrum és periféria a történetírásban, avagy hol helyezkedett el a Párttörténeti Intézet folyóirata 74-83
Bíró Zsuzsanna Hanna, Nagy Péter Tibor: Az oktatáskutatás inter- és multidiszciplináris jellege 84-100

VALÓSÁG:
Társadalomtudósok három rendszerváltás idején. Beszélgetés Somlai Péter szociológussal 101-110

KUTATÁS KÖZBEN:
Czékmán Balázs, Kiss József: Digitális eszközök használata az osztálytermekben 111-120
Kasuba Máté: Az edző-sportoló kapcsolat egy labdarúgó akadémián 121-128

KÖZÖSSÉGBEN TANULÁS:
Simándi Szilvia: Esettanulmány egy közösségi oldal keretében megvalósult nyílt kurzusról 129-135
Somogyvári Lajos: A szovjet pedagógia percepciója az Egyesült Államokban (1958-1960) 136-144

SZEMLE:
Kozma Tamás: Nevelésszociológiától az oktatáskutatásig – és tovább? 145-149
Pribék László: Az életrajzi fordulat kvalitatív jellemzői és tulajdonságai 150-153

INNOVÁCIÓ
Az Educatio 2018/2. számához kapcsolódó konferencia
Másfél évtizedes szokásunk, hogy az MSZT oktatásszociológiai szakosztály (http://oktatas.uni.hu) évi 6-7 konferenciájából négyet egy-egy Educatio® szám köré rendezünk. Társrendezőnk most a Corvinus Egyetem Nemzetközi Felsőoktatási Kutatások Központja. A konferencia előadói az Innováció című 2018 nyári számaként megjelenő Educatio® tematikus szám szerkesztője Polónyi István felkérésére a tanulmányok szerzői – a konferencia ekképpen „műhely” jellegű.
A konferencia időpont: 2018. március 1.
Helyszín: BCE, IX. kerület, Közraktár u. 4-6, A Corvinus könyvtára melletti „akvárium” konferenciaterem
https://archive.org/details/innovacio_es_oktatasugy

ELŐADÁSOK:
Halász Gábor: Innovációs folyamatok a magyar oktatási rendszerben
Az innovációs politikák kiemelt és növekvő szerepet kapnak a nemzeti fejlesztési stratégiákban, és az egyes ágazatok maguk is létrehozhatnak a sajátosságaikat tükröző ágazati innovációs stratégiákat. Az oktatási ágazat általában kettős szerepet kap a nemzeti innovációs stratégiákban: egyfelől a gazdasági és társadalmi fejlődés egyik legfontosabb motorjaként jelentik meg, másfelől az ágazaton belül zajló, belső innovációkat is támogatnia kell. Egyéb ágazatokhoz hasonlóan az oktatás ágazat innovációs stratégiájának is egyik meghatározó eleme az innovációk mérhetővé tétele. A tanulmány szerzői 2016-ban indítottak egy olyan kutatást (Innova kutatás), melynek keretei között az innovációs folyamatok megragadását és mérését célzó munka is folyik. Jelen tanulmány az Innova kutatás első adatgyűjtésére támaszkodva mutatja be, milyen innovációs aktivitás jellemzi a magyar oktatási rendszert, illetve konkrét esettanulmányokon keresztül elemzi a hazai oktatási innovációs gyakorlat természetét. Az elemzésekből kiderül, hogy az oktatási ágazat innovációkban igen gazdag, és képes az innovációs folyamatok menedzselésére. Megállapítható, hogy az innovációs folyamatok elemzése egyaránt igényel kvantitatív és kvalitatív eszközöket, illetve – a vizsgált jelenség összetettsége miatt – többféle perspektíva párhuzamos alkalmazását. A tanulmány indirekt módon alátámasztja, hogy a nemzeti innovációs stratégiát érdemes és lehetséges kibővíteni ágazatspecifikus, ezen belül az oktatási ágazatra vonatkozó elemekkel.
Kulcsszavak: Innova, oktatási innováció, innovációstratégia, innovációkutatás

Innovation policies are becoming more and more important parts of national development strategies and there is a tendency for different sectors to include sector-specific elements in these. The educational sector plays a dual role in national development strategies: as a key driver for economic and social development, and as the subject of internal innovations. One of the main focus of innovation strategies in the educational sector is the measurement of educational innovations. The authors started a research project in 2016 (Innova research), where they try to determine and measure innovation processes. This study builds on the first data gathering by the Innova research, dealing with innovation activity in the Hungarian educational system, and, through concrete case studies, with the nature of innovation practices. The results show that the educational sector is rich in innovations and is able to manage innovation processes. We can state that the analysis of innovation processes needs both quantitative and qualitative tools and the application of several parallel perspectives, due to the complex nature of the phenomenon. The study indirectly supports the claim that national innovation strategies could be completed by sector-specific, and, more concretely, educational sector-specific elements.
Keywords: Innova, educational innovation, innovation strategy, innovation research
VIDEÓANYAG:
https://www.youtube.com/watch?v=2kLOQHpC2Nk
https://www.youtube.com/watch?v=HSJ-oWeBnKA

Fehérvári Anikó: Oktatási innovációk értékelése, tárgyszavak: programértékelés, innováció, oktatáspolitika
Az írás bemutatja az oktatási programok értékelésével kapcsolatos legfrissebb nemzetközi kutatások eredményeit, kiemelve az oktatási egyenlőtlenségek mérséklésére irányuló beavatkozások értékelését. A tanulmány röviden ismerteti a magyarországi helyzetképet, rávilágítva arra, hogy milyen hiányosságai vannak a magyar oktatáspolitikának az értékelés kultúrájában. Emellett a cikk egy oktatáspolitikai beavatkozás, az Arany János Program esetén mutatja be az értékelés lehetséges eszközeit, módjait, kimenetét. Az írás kiemeli, hogy az oktatási beavatkozások értékelésének legfontosabb eleme a tervezés és a szisztematikus adatgyűjtés.
Kulcsszavak: programértékelés, oktatási egyenlőtlenségek, Arany János Program

The paper presents the results of the latest international research on educational programs evaluation, highlighting the evaluation of interventions to mitigate educational inequalities. The study briefly describes the situation in Hungary, focusing on the shortcomings of Hungarian education policy in the culture of evaluation. In addition, the article shows the possible tools, methods and outputs of the evaluation in case of an educational policy intervention, the Arany János Program. The paper emphasizes that planning and systematic data gathering are the most important elements of evaluating educational interventions.
Keywords: program evaluation, educational inequalities, Arany János Program
VIDEÓANYAG:
https://www.youtube.com/watch?v=HSJ-oWeBnKA
https://www.youtube.com/watch?v=i2b6MQH9hCM
https://www.youtube.com/watch?v=kgX7I511NXY

Erdős Katalin: Felsőoktatás és innováció: spin-offok és vállalkozó egyetemek Magyarországon – Vannak vagy nincsenek
A vállalkozó egyetemek a tudásalapú társadalom és gazdaság fontos szereplői. Egyrészt magasan kvalifikált munkaerő forrásai, másrészt az innovációhoz és versenyképességhez nélkülözhetetlen tudás előállítói és terjesztői. Utóbbi tevékenységük nem előzmény nélküli, azonban annak erőteljes üzleti jellege, licenciaszerződéseken és cégalapításon keresztüli formái igen nagy figyelmet kaptak az elmúlt évtizedekben, köszönhetően elsősorban olyan amerikai csúcstechnológiai térségek példájának, mint a Szilícium-völgy. A lehetséges előnyök kiaknázása érdekében a tudomány- és innovációpolitika képviselői lépéseket tettek az egyetemi vállalkozói fordulat előmozdítására Európa számos országában, így Magyarországon is. Ugyanakkor számos olyan tényező van, amelyek alááshatják a folyamat sikerét. Jelen tanulmány célja annak vizsgálata, hogy milyen realitásokkal bír hazánkban a vállalkozó egyetem és a spin-offok széles körű terjedése. Szakirodalmi források, jogszabályi és stratégiai dokumentumok elemzése alapján arra a következtetésre kell jutnunk, hogy a folyamat megindult, azonban számos tényező hátráltatja annak teljes kibontakozását.
Kulcsszavak: vállalkozó egyetem, spin-off , triple helix

Entrepreneurial universities are important actors of the knowledge-based society and economy. On the one hand, they are source of highly qualified labour force, and on the other hand, they are generators and disseminators of knowledge that is crucial for innovation and competitiveness. This latter activity is not without precedents, however, the highly commercialized nature of that in form of licensing and spinning off attracted significant attention in the last decades, mainly owing to the examples of American high-technology areas like the Silicon Valley. To reap the potential benefits, science and technology policy makers took measures in many European countries, among others in Hungary, to enhance the entrepreneurial turn of universities. However, there are many factors that can undermine the success of the process. This study aims to investigate how realistic is it to expect widespread occurrence of the entrepreneurial university and spinoffs in Hungary. Based on scientific papers, analysis of legal and strategic documents we have to conclude that the process has been started, however, many factors hinder its perfect unfolding.
Keywords: entrepreneurial university, spin-off , triple helix
VIDEÓANYAG:
https://www.youtube.com/watch?v=IZzw7W96oac

Inzelt Annamária: Innováció a tudástársadalom idején
A tudástársadalomban a felsőoktatásnak is új kihívásoknak kell megfelelnie, hogy hatékonyan tudjon közreműködni az új tudományos ismeretek hasznosításában, az új technológiai, piaci, digitális képességek elsajátításában. A hagyományos schumpeteri innovációk mellett egyre több olyan új típusú innováció jelenik meg, mint a szabad hozzáférésű innovációk vagy a frugális innovációk. Ezek jellemzőit mutatja be a cikk és az általuk támasztott felsőoktatási változás igényét. Továbbra is fontos a tudományos és technológiai kiválóság, de ezzel azonos jelentőségűvé válik a képzés struktúrájának, tartalmának és módszereinek megváltoztatása annak érdekében, hogy az oktatás a képességek, készségek és kompetenciák kialakítására koncentráljon. Emellett figyelmet kell fordítani olyan képességek és készségek kialakítására, mint a csapatmunka, a nemzetközi együttműködés, a transzdiszciplináris képességek, valamint a mentális kitartás és rugalmasság, a siker- és kudarckezelés. A 21. század technotudományai nélkülözhetetlenné teszik a felelősségteljes kutatás és innováció gyakorlatát mind az oktatási folyamatban, mind pedig a diploma megszerzése után.
Kulcsszavak: tudástársadalom, szabad innováció, frugális innováció, felelősségteljes kutatás és innováció, DUI-innováció, termelési forradalom, globalizáció, oktatási innováció

Higher education has to respond to new challenges of the knowledge society in order to be able to efficiently contribute to the utilization of new knowledge and to the acquisition of new technological, business and digital capabilities. During the past few years new types of innovation come to the front, such as the free innovations or frugal innovations beyond the traditional Schumpeterian innovations. This article reviews the characteristics of the new types of innovation and those challenges that they mean for the higher education. The scientific and technological excellence are still matters in higher education but it is now equally important to change the structure, content and methodologies of education for the development of capabilities, skills and competencies relevant for the knowledge society. Beside them it is necessary to devote attention to such capabilities and skills as team work, international collaboration, transdisciplinarity as well as mental stamina, flexibility or dealing with success and failure. The technosciences of the 21st century makes responsible research and innovation essential both in the education and after the graduation.
Keywords: knowledge society, free innovation, frugal innovation, responsible research and innovation, DUI-mode innovation, fourth industrial revolution, globalization, educational innovation
VIDEÓANYAG:
https://www.youtube.com/watch?v=IZzw7W96oac
https://www.youtube.com/watch?v=VJTfVsnSNWs

Makó Csaba: A munkavégzési formák és az innováció kapcsolata
A digitalizáció megjelenésével ismét felerősödtek a munkahely elvesztésével kapcsolatos félelmek. Az EU-27 országaiban minden második munkavállaló jelentős autonómiát és tanulást igénylő kreatív munkahelyen dolgozik, miközben egynegyedük munkájára a rutinfeladatok ellátása a jellemző. Az előbbiek munkáját kevésbé, az utóbbiakét viszont nagymértékben veszélyeztethetik a számítógépek. Ugyanakkor jelentősek az országok közötti különbségek: a skandináv, kontinentális és angolszász országokban a kreatív munkavégzés az EU-átlagnál nagyobb arányban fordul elő, ennek fordítottja jellemző az EU mediterrán és közép-kelet-európai országaira, ahol rutinfeladatokat képviselő taylori munkahelyek az EU átlagnál nagyobb arányban fordulnak elő. Magyarország a sereghajtók közé tartozik, és az elmúlt évek tendenciái sem kedvező irányúak.
Kulcsszavak: automatizáció/digitalizáció, kreatív és rutin munkafeladatok, foglalkoztatás, munkakörülmények, EU-27, országcsoportok

The fear of job loss due to the labour-saving technological changes is rather old and dated back to the 19th century Luddites in Britain. Recently, similar fear reawakened due to the rapid expansion of the increasingly cheap and capable computers (digitisation). According to the empirical experiences of the European Working Condition Surveys (EWCS 2005 and 2015), every second workplace belongs into the category of ‘creative work’, which is less threatened by automation; and every fourth worker carry out ‘routine’ tasks, which will be easily excelled by computers. However, important country differences exist: creative jobs characterize higher than EU-27 average the Nordic, Continental and Anglo-Saxon countries, on the contrary, the highest rate of routine tasks prevail in the Mediterranean and in the Central and Eastern European countries. Hungary lags behind the European average and the tendencies of the last years are alarming.
Keywords: automatization/digitisation, creative and routine tasks, employment, working conditions, EU-27, country groups
VIDEÓANYAG:
https://www.youtube.com/watch?v=VJTfVsnSNWs
https://www.youtube.com/watch?v=UX_P6lIMJaQ
https://www.youtube.com/watch?v=FFm3Dr3hMBI

Széll Krisztián: Iskolai innovációk
VIDEÓANYAG:
https://www.youtube.com/watch?v=anUPDbaXsUA

Polónyi István: A hazai oktatáskutatás tudománymetriai jellemzői – mint az innováció (kemény) mérőszámai
A tanulmányban a magyar innovációs teljesítményt vizsgáljuk különböző mérőszámokkal nemzetközi összehasonlításban. Ezek a mérőszámok a következők: az egymillió lakosra és az egy kutatóra-fejlesztőre jutó szabadalmak száma; az egymillió lakosra és az egy kutatóra-fejlesztőre jutó nemzetközi publikációk száma; az innovátor vállalatok aránya; Global Innovation Index; Bloomberg Innovation Index; Innovation Union Scoreboard; Global Talent Competitiveness Index; Global Competitiveness Index. Az oktatástudomány esetében is megvizsgálunk két innovációs teljesítménymutatót: az egymillió lakosra és az egy kutatóra-fejlesztőre jutó nemzetközi oktatástudományi publikációk számát, és az OECD oktatásra vonatkozó innovációs adatait. Az elemzés alapján azt állapítottuk meg, hogy az innovációs mutatók nagy része a magyar innováció teljesítményromlását, esetleg stagnálását mutatja. Az oktatás területén mérhető innováció hazai jellemzői pedig elég ellentmondásos képet mutatnak.
Kulcsszavak: innovációs teljesítmény, innovációs teljesítményt jellemző mutatószámok, innovációs indexek

In the study, we examine Hungarian innovation performance with different index-numbers in international comparison. These metrics are as follows: the number of patents per million inhabitants and one researcher and developer; the number of international publications per million inhabitants and per researcher; the proportion of innovative companies; Global Innovation Index; Bloomberg Innovation Index; Innovation Union Scoreboard; Global Talent Competitiveness Index; Global Competitiveness Index. In the case of education science, we also look at two innovation performance indicators: the number of international publications of Hungarian education science per million inhabitants and per researcher; and the innovation data for OECD education for Hungary. Based on the analysis, it was found that a) most of the innovation indicators show the deterioration or possibly stagnation of Hungarian innovation performance; b) the domestic features of measurable innovation in education are rather controversial.
Keywords: innovation performance, innovation performance indicators, innovation indices
VIDEÓANYAG:
https://www.youtube.com/watch?v=2xIsA90eGAc
https://www.youtube.com/watch?v=jtGz8b4-RVE

Gaul Emil: „Digitális kreativitás? Hagyomány, érték és innováció a vizuális nevelésben”
Az ipari társadalom modernizációs folyamatának fontos része volt a formatervezett termékek tömeges előállítása. A formatervezés alapjai a Bauhaus ipari-művészeti főiskolán születtek meg 1919 és 1933 között. A tömegtermelés új technológiái vezettek el „a világ új képéhez” (Kepes 1956/1979), amit aztán a formatervezés is továbbalakított. Az új világkép új látásmódot követelt, ennek kialakításán dolgoztak a múlt század elejének művészetpedagógusai, élükön Moholy-Nagy Lászlóval, a Bauhaus egyik magyar oktatójával. A tanulmányban rövid áttekintést adunk a kortárs vizuális nevelési irányzatokról, a Bauhaus ma is érvényes pedagógiai örökségéről és bemutatjuk az MTA-ELTE Vizuális Kultúra Szakmódszertani Kutatócsoportja „Moholy-Nagy Vizuális Modulok – a 21. század képi nyelvének tanítása” című, a Bauhaus-örökségre épülő kutatását is. Ez a pedagógiai innováció a 20. század elejéről és végéről áthúzódó, a látás modernizálásával kapcsolatos kutatómunka folytatása.
Kulcsszavak: Bauhaus-pedagógia, vizuális nevelés, moduláris tanterv, kutatás alapú fejlesztés

Mass production of designed objects was an important part of the modernization movement of the industrial society. The foundations of modern design were established by the Bauhaus college of art, crafts and design between 1919 and 1933. New technologies of mass production resulted in the „New Landscape in Art and Science” (Kepes 1956/1979) shaped by industrial designers. The new visual culture needed new perspectives of education that were formulated by innovative artist-educators of the first half of the 20th century, especially László Moholy-Nagy, one of the Hungarian Bauhaus masters. This study offers a brief overview of innovative trends in art and design education, the actuality of the educational heritage of the Bauhaus, and the „Moholy-Nagy Visual Modules – teaching the visual language of the 21st century” – a project of the MTA-ELTE Visual Culture Research Group, based on this tradition. This innovation effort continues the movement launched at the beginning of the 20th century for the modernization of vision.
Keywords: Bauhaus pedagogy, art education, modular curriculum, research based development
VIDEÓANYAG:
https://www.youtube.com/watch?v=jtGz8b4-RVE
https://www.youtube.com/watch?v=6Jn0G9yRB3E

Hámori Balázs: Viselkedési tényezők és attitűdök hatása az innovációs aktivitásra
Noha a hálózatokról és a hálózatosodásról meglehetős vita folyik mindmáig a szakirodalomban, nincs még elfogadott, „tökéletes” definíció. E tanulmány mondanivalójához – az innováció, a K+F, a tudás és a hálózatosodás néhány összefüggése – a leginkább megfelelőnek tűnő meghatározás: olyan, egymással összekapcsolódó, különféle típusú szervezetek (vállalatok, egyetemek stb.) kapcsolati rendszere, amelyek lokális, nemzeti, regionális vagy globális szinten hozzák létre, szerzik be és integrálják a legkülönbözőbb fajtájú tudást. Ám ez csupán az egyik oldala, arca a hálózatoknak. A szerzők a professzionalizált, standardizált „iparosított” innovációs folyamtok átalakulásán túl a crowdsourcing jelenségét, a mindennapi ember egyre bővülő hozzájárulási lehetőségeit is vizsgálják. Hiszen az IKT által kínált lehetőségekre támaszkodva, lényegében mindenkinek módja nyílik arra, hogy innovációs hálózatokhoz kapcsolódjon, és ez jelentősen kiterjeszti az innovációk lehetőségeit.
Kulcsszavak: GPT, ICT, tanulás, tudás, hálózat, innováció

Albeit, there is a fairly extended debate about networks and networking so far in the literature, there is no generally accepted, „perfect” definition. In the context of this study – the link between innovation, R & D, knowledge and networking – is the most appropriate definition: the system of interconnected, different types of organizations (companies, universities, etc.) that are local, national, regional or at the global level, they acquire and integrate the widest variety of knowledge. But this is just one side of the network. In addition to the transformation of professionalized, standardized „industrialized” innovation processes, the authors also examine the phenomenon of crowdsourcing, that is to say the ever-expanding contributions of everyday people to innovations. By relying on the opportunities offered by ICT, there is essentially everyone’s ability to engage with innovation networks, and this significantly extends the possibilities of innovation.
Keywords: GPT, ICT, learning, knowledge, network, innovation
VIDEÓANYAG:
https://www.youtube.com/watch?v=bApaixBVe10
https://www.youtube.com/watch?v=5YRIKZIGJ60
https://www.youtube.com/watch?v=SEorq8sahRo

Kozma Tamás: Tanuló közösségek és társadalmi innovációk
A társadalmi innováció fogalmát a 2000-es években újra felfedezték, de mindmáig vitatott maradt (Bradford; Phills–Deiglmeier–Miller 2008; Pol–Ville 2009; Mulgan et al. 2007; Nicholls–Murdock 2012; stb.). Fergusont (2017) követve a szerző a társadalmi innovációkat úgy értelmezi, mint a társadalmi hálózatok termékeit, amelyeket időről időre hierarchikus szervezetek stabilizálnak. Viszont e hierarchikus szervezetektől a társadalmi hálózatok újra meg újra szabadulni akarnak, hogy folytathassák innováló tevékenységüket. A társadalmi hálózatok folyamatosan globalizálódnak, ugyanakkor folyamatosan szeparálódnak is egymástól. Néhány esettanulmány az utóbbi időkből jól mutatja ennek a két ellentmondó folyamatnak az eredményét. A horizontálisan kiterjedő hálózatok tanuló közösségeket (városokat és régiókat) eredményeznek, amelyek sikerrel tudnak ellenállni a felülről jövő beavatkozásoknak, sőt rezilienssé képesek válni. Ugyanakkor ezek a (vertikálisan) elkülönült hálózatok nehezítik az innovációk áttörését, és akadályozzák terjedésüket is. Ezért a társadalmi innovációk menedzselésének kulcskérdése az, hogy hogyan lehet összekapcsolni az egymástól vertikálisan elkülönült hálózatokat – miközben autonómiájukat is meg tudjuk őrizni.
Kulcsszavak: közösségi tanulás, társadalmi innováció, élethosszig tanulás (LLL), magyar oktatásügy, Közép- és Kelet-Európa

Social innovation as a reinvented concept is widely used and seriously contested (Bradford; Phills–Deiglmeier–Miller 2008; Pol–Ville 2009; Mulgan et al. 2007; Nicholls–Murdock 2012; etc.) Following Ferguson (2017), the author interprets the concept social innovation as a product of the social networks which time to time has to be stabilized by organizations and has to be liberated from them. Social networks are in the process of globalization, but at the same time they continuously separate from each other. Recent case studies in Hungary found horizontally growing networks that are vertically separated. This construction of networks helps the communities to resist top-down changes and makes them resilient against outside challenges. At the same time vertically separated networks make impossible for social innovations to break through and spread in space and time. The key question of managing social innovation is therefore to connect vertically separated networks while securing their autonomy and ability to resist and being resilience.
Keywords: learning community, social innovation, lifelong learning, Hungarian education, Central and Eastern Europe
VIDEÓANYAG:
https://www.youtube.com/watch?v=SEorq8sahRo
https://www.youtube.com/watch?v=obfT4GNIBkk

Educatio, 2018/2. szám, Innováció
TANULMÁNYOK:
Polónyi István: A magyar innováció nemzetközi összehasonlításban 161-176
Inzelt Annamária, Csonka László: Innováció a tudástársadalom idején 177-191
Makó Csaba, Illéssy Miklós, Borbély András: Automatizáció és kreativitás a munkavégzésben 192–207
Hámori Balázs, Szabó Katalin: Innováció és hálózat 208-224
Erdős Katalin: Felsőoktatás és innováció: Spin-offok és vállalkozó egyetemek Magyarországon – Vannak vagy nincsenek? 225–236
Kozma Tamás: Tanulóközösségek és társadalmi innovációk 237-246
Fazekas Ágnes, Halász Gábor, Horváth László: Innovációk és innovációs folyamatok a magyar oktatási rendszerben 247-264
Fehérvári Anikó: Méltányosságot támogató oktatási programok értékelése: az Arany János program esete 265-277
Emil Gaul, Kárpáti Andrea: Innováció a vizuális nevelésben a Bauhaus-pedagógia alapján 278–290

VALÓSÁG:
Tóth Teréz, Rigó-Ditzendy Orsolya, Náfrádi Dorottya,
Málits Petra: Interjúk az iskolai innovációkról 291-308

KUTATÁS KÖZBEN:
Baczúr István: Innováció az iskolavezetésben 309–315
Kádár Beáta: A munkaerőpiaci javaslatok érvényesülése a felsőoktatási kínálatban 316-322
Berei Emese Beáta: A méltányosság percepciója pedagógushallgatók körében: összehasonlító vizsgálat Magyarország és Románia határ menti régiójában 323–331
Velkey Kristóf: A 2015-ös lengyel PISA-eredmények és ami mögöttük van 332–340

SZEMLE:
Kozma Tamás: Tér és Torony: a társadalmi innovációk értelmezése 341-346
Jánosy Orsolya: Útmutató a hatékony tanulási környezet kialakításához 347-351
Richman Gabriella: A gazdasági felzárkózás új ösvényei 352–355
Dóra László: Oktatási innovációk marketing szempontú megközelítése 356-359

1968
Az Educatio 2018/3. számához kapcsolódó konferencia
Másfél évtizedes szokásunk, hogy az MSZT oktatásszociológiai szakosztály (http://oktatas.uni.hu) évi 5-6 konferenciájából négyet egy-egy Educatio® szám köré rendezünk. Ide hívtuk a műhelytanácskozás előadójaként azokat, akiket ​Bajomi Iván és Csákó Mihály már korábban szerzőnek kért fel.
A konferencia időpontja: 2018. június 28.
Időpont: WJLF, VIII. kerület, Dankó utca 11.
https://archive.org/details/1968_Az_Educatio_tematikus_szama

ELŐADÁSOK:
Klaniczay Gábor: 1968 és az ellenkultúra
Az esszé áttekinti, mit jelentett 1968 a politika világában Nyugaton és Keleten. Felidézi Párizs és a hasonló ihletésű német diákmozgalmak újbaloldali, anarchista gondolatvilágát, az ugyanebben az időben Amerikában kibontakozó polgárjogi és háborúellenes mozgalom törekvéseit. Szembehelyezi ezzel a szocialista Közép-Európa 68-as történetét: prágai tavasz, varsói márciusi tüntetések, magyarországi újbaloldali megmozdulások. Egy második, részletesebb áttekintés bemutatja, hogy alakult ki az ellenkultúra, milyen helyet foglalt el ezekben a mozgalmakban, hogy alakította át a politika tárgyát, színtereit és eszközeit Amerikában, majd az egész világon, és hogyan jutott el a vasfüggönyön túlra, Közép-Európába is.
Kulcsszavak: diáklázadások, ellenkultúra, reformszocializmus, újbaloldal

The essay provides an overview on what 1968 meant in the world of politics in the West and in the East. It evokes May 68 in Paris and the German student movements of similar inspiration, with their New Left or Anarchist views, and the Civil Rights and Draft Resistance movements in the US. It juxtaposes to this the 1968 history of Socialist Central Europe: the Prague Spring, the Warsaw March demonstrations, the Hungarian New Left manifestations. A second, more detailed panorama presents how counterculture evolved, how it transformed the object, the scenery and the tools of politics in the US, then in the whole world, even in the countries behind the iron curtain, in Central Europe.
Keywords: student revolts, counterculture, reform socialism, New Left
VIDEÓANYAG:
https://www.youtube.com/watch?v=ikq4bnnwV-Y

Somlai Péter: Az életforma forradalma 1968-ban
1968-ban nemcsak politikai forradalmak rázkódtatták meg a világot. A diákmozgalmak résztvevői az emberek életformáját is forradalmasítani kívánták. Egyenlő magatartásnormákat követeltek férfiaknak és nőknek, új emberi kapcsolatokat és intézményeket próbáltak kialakítani. Változtattak a nevelésen, a gyerekkori szocializáción. Új szellemben határozták meg magánélet és közélet határait, kommunákat szerveztek. Megújították a gondolkodás és ízlés tartalmait, a kultúra értelmét. A tanulmány ezeket a törekvéseket, eredményeiket és hatásukat tekinti át.
Kulcsszavak: forradalom, ellenkultúra, elidegenedés, globális nemzedék, diákok

The protests of 1968 comprised a political escalation of social conflicts. Groups of students fought for the right to exercise their basic constitutional rights. During the same time this protest was characterized by a new counterculture in the USA, in Europe, in Latin America, in Japan and elsewhere. The students were unsuccessful in their political movements. Their ideas, however, transformed the culture of developed countries in the long run.
Keywords: revolution, counterculture, alienation, global generation, students
VIDEÓANYAG:
https://www.youtube.com/watch?v=ikq4bnnwV-Y
https://www.youtube.com/watch?v=7iF5GJ_dspA

Bajomi Iván: ‘68-cal összefüggésbe hozható francia oktatásügyi változások
Tanulmányomban először a ‘68-as diákmozgalom nyomán megalkotott francia felsőoktatási törvény létrejöttét mutatom be levéltári forrásokat felhasználó új publikációk alapján. Ezután az egyetemi oktatás terén bekövetkezett változásokról és a döntésekben való egyetemi és középiskolai diákrészvétel intézményesüléséről írok. Meg kell jegyezni, hogy a részvételi arányok általában alacsonyak. Röviden szót ejtek a ‘68-as májusi események szellemét legjobban megtestesítő Vincennes-i Egyetemről is. Ugyancsak szólok az elmúlt fél évszázad középiskolai diákmozgalmairól, amelyek hatékonyan tudták befolyásolni az oktatáspolitikai folyamatokat. Tanulmányom utolsó részében azt is bemutatom, hogy 1968 hogyan járult hozzá az iskolai fegyelem fennmaradásában szerepet játszó hagyományos megoldások ellehetetlenüléséhez.
Kulcsszavak: 1968-as felsőoktatási törvény, diákrészvétel, középiskolai diákmozgalmak

In my study, I present first with the help of new publications based on archival resources how a law was elaborated in 1968 on higher education created in response to the student movement. After that, I describe the changes that have taken place in university education and the institutionalization of the participation of students from universities and secondary schools in the functioning of decision-making bodies. It should be noted that in this respect participation rates are generally quite low. Then I present briefly the University of Vincennes, which best embodied the spirit of the events of May ‘68. I also present the high school students’ movements that developed during the last half century and which could have had an effective influence on educational policy. In the last part of my study, I also show how May 68 contributed to the disappearance of traditional devices contributing to the maintenance of the discipline in the secondary schools.
Keywords: 1968 higher education act, student participation, high school movements
VIDEÓANYAG:
https://www.youtube.com/watch?v=7iF5GJ_dspA
https://www.youtube.com/watch?v=3klorWHFtoE

Hrubos Ildikó: A felsőoktatás intézményrendszerének átalakulása a 68-as követelések nyomán
A tanulmány az összetett tartalmú 68-as események azon vonulatával foglalkozik, amely közvetlenül az egyetem intézményrendszerét érintette. Áttekinti a diákság elégedetlenségének hátterében álló, az egyetem szinte minden elemét érintő általános folyamatokat és az egyetemi polgárok fő követeléseit. Három város – Oslo, Tokió és Párizs – diáklázadásait mutatja be, érzékeltetve, hogy az alapvetően közös vonásokat felmutató események milyen különböző jellemzőkkel bírtak. Az események hatására több tekintetben gyökeresen megváltozott a felsőoktatás intézményrendszere. Létrejött az ún. nem egyetemi szektor, elterjedt a képviseleti jellegű intézményi kormányzási rendszer, és mintegy mellékhatásként megindultak az ifjúságra irányuló kutatások.
Kulcsszavak: diáklázadások, döntési struktúra, önkormányzatiság, nem egyetemi szektor, ifjúságkutatás

The study deals with the specific theme of the substantively complex events of 68, which directly affected the university’s institutional system. It reviews the general processes that affected virtually every element of the university, which were in the background of student dissatisfaction, as well as the main demands of university citizens. It presents the student uprisings of three cities – Oslo, Tokyo and Paris – conveying the sense of what different characteristics appeared in these events that showed fundamentally similar features. As a result of the events the institutional system of higher education radically changed from several aspects. The so-called non-university sector was created, the representative form of institutional governance system started to spread, and practically as a side effect youth research initiatives commenced.
Keywords: student uprisings, structure of decision making, self-governance, non-university sector, youth research
VIDEÓANYAG:
https://www.youtube.com/watch?v=3klorWHFtoE
https://www.youtube.com/watch?v=vxE0KMoqyIQ

Polónyi István: Az aranykor és bukása
A tanulmány célja, hogy – 1968 kapcsán – a 60-as és a 70-es évek társadalom- és gazdaságtörténeti, valamint gazdaságpolitikai összefüggéseit röviden áttekintse, a diáklázadások gazdasági, társadalmi hátterét valamennyire megvilágítsa. Először egy rövid történelmi áttekintést ad az írás az ‘50-es évek végétől a ‘70-es évek elejéig tartó időszak legfontosabb történelmi eseményeiről. Ezt követően a fejlett világban a ‘60-as években induló posztindusztriális korszak társadalmi, gazdasági és oktatási összefüggéseit ismerteti röviden. Majd a ‘60-as évek végén megtorpanó jóléti állam társadalmi sajátosságait vázolja fel, bemutatva a gazdaságpolitikai korszakváltást: a keynesiánizmus leáldozását és a libertariánus megközelítés felerősödését. Befejezésül az írás rámutat, hogy a 60-as évek vége fontos korszakhatár volt, amelyet a diáklázadások mintegy lakmuszpapírként jeleztek.
Kulcsszavak: posztindusztriális korszak, jóléti állam, keynesiánizmus, liberális gazdaságpolitika

The aim of the study is to briefly review the social and economic history and economic policy contexts of the 60s and 70s to illuminate the economic and social background of student rebellion in 1968. First, it looks at the most important historical events in a brief historical review from the late 1950s to the early 1970s. Subsequently, the paper presents the social, economic and educational contexts of the post-industrial era in the 1960s in the developed world. Then the study describes the social characteristics of a welfare state in the late ‘60s, it also presents the economic policy shift: the decline of Keynesianism and the libertarian approach of revival. In conclusion, the paper points out that the end of the ‘60s was an important milestone that the student revolutions indicated as litmus paper.
Keywords: post-industrial era, welfare state, keynesianism, liberal economic policy
VIDEÓANYAG:
https://www.youtube.com/watch?v=vxE0KMoqyIQ
https://www.youtube.com/watch?v=NCG1mow3ecw

Educatio 2018/3. szám, 1968
NEKROLÓG:
Kozma Tamás: Csákó Mihály (1941–2019) 369

TANULMÁNYOK:
Somlai Péter: 1968: kudarc és győzelem 370-381
Klaniczay Gábor : 1968 és az ellenkultúra 382-390
Polónyi István: Az aranykor és leáldozása – ‘68 korszaka 391-404
Szalai Erzsébet: A Janus-arcú 1968 405-414
Hrubos Ildikó: Az egyetem válsága és megújulása. 1968 mint szakaszhatár 415-426
Bajomi Iván: 1968 hatása a francia oktatásügyre 427-439
Trencsényi László: ‘68 az oktatásban, pedagógiában 440-456

VALÓSÁG:
Turcsány Ferenc, Sík Domonkos, Nagy Péter Tibor, Bajomi Iván: Emlékek 1968-ból [interjúk] 457-47

KUTATÁS KÖZBEN:
Patakfalvi-Czirják Ágnes, Papp Z. Attila, Neumann Eszter: Az iskola nem sziget. Oktatási és társadalmi reziliencia multietnikus környezetben 474-480
Asztalos Andrea: Az ének-zene tantárgyat tanító pedagógusok tanításról alkotott nézetei 481-489
Erdei Luca Alexa: Nemzetköziesítés a mesterképzésben 490-497
Bükki Eszter: Mesterpedagógus szakmai tanárok szakmai életútjai 498-507

SZEMLE:
Szabó Máté: Közelítések hatvannyolchoz. Válogatás az angol nyelvű társadalomtudományi szakirodalomból 508-515
Pálfi László: Gyerekek az apjukról – Adorno békaperspektívából 516-519
Pethő László: Sokféle hatvannyolcra emlékezhetünk 520-523

BIZALOM
Az Educatio 2018/4. számához kapcsolódó konferencia
Bizalom műhelykonferencia a BCE Nemzetközi Felsőoktatási Kutatások Központja, az Educatio® című folyóirat és a Magyar Szociológiai Társaság Oktatásszociológiai Szakosztályának rendezésében. Másfél évtizedes szokásunk, hogy az MSZT oktatásszociológiai szakosztály (http://oktatas.uni.hu) évi 6-7 konferenciájából négyet egy-egy Educatio® szám köré rendezünk. Több ízben működött ebben együtt a BCE NFKK és az MSZT OSZ. Most „Bizalom” címmel tartunk konferenciát, amelynek előadóit a számot tematikusan kézben tartó Kováts Gergely és Fehérvári Anikó főszerkesztő már korábban tanulmány-szerzőnek kért fel.
A konferencia időpont: 2018. október 25.
Helyszín: BCE, IX. kerület, Fővám tér 8. Központi Könyvtár akvárium terme
https://archive.org/details/Bizalom

ELŐADÁSOK:
Kováts Gergely: A bizalom sokszínűsége?
A tanulmány célja két kérdés megválaszolása. Az egyik kérdés, hogy miért lett az elmúlt évtizedekben a bizalom kutatása aktuális és népszerű téma oly sok tudományterületen, és e sokszínűségből milyen dilemmák fakadnak. Ez alkalmat ad néhány olyan alapfogalom és összefüggés bemutatására, mint az intézményi és személyközi bizalom, vagy a bizalom, a bizalomraméltóság és a bizalom magatartási különbségének megkülönböztetése. A másik kérdés, hogy milyen kapcsolat van a bizalom és a kockázat, illetve a bizalom, a kontroll és az autonómia között. Mayer, Davis és Schoorman (1995) modellje, a megbízó–ügynök és a stewardship-elméletek alapján hogyan alkalmazhatóak ezek a személyközi és a szervezetközi viszonyokra?
Kulcsszavak: intézményi bizalom, személyközi bizalom, szervezetközi bizalom, autonómia, kontroll

The aim of the study is to answer two questions. The first question is why in recent decades, the search for trust has become a current and popular topic in so many disciplines, and what dilemmas come from this diversity. This provides an opportunity to present some basic concepts and relationships such as the distinction between institutional and interpersonal trust, or the distinction between trust, trustworthiness and the behavioral consequences of trust. The other question is the nature of relationship between trust and risk, and trust, control and autonomy. Based on the model by Mayer Davis & Schoorman (1995), the principal-agent and stewardship theories, how this can be applied to interpersonal and inter-organizational relationships?
Keywords: institutional trust, interpersonal trust, interorganizational trust, autonomy, control
VIDEÓANYAG:
https://www.youtube.com/watch?v=6tliPrz3xTA

Katona Márton, Rosta Miklós: Mit tehet az állam az intézményi bizalom növelése érdekében?
A közpolitika és a bizalom kapcsolatának vizsgálata talán napjaink egyik legaktuálisabb kérdése, mind az akadémia, mind a politika területén. Tanulmányunkban arra vállalkozunk, hogy a hazai és nemzetközi szakirodalom alapján áttekintjük az intézményi bizalom, különösképp a politikai intézményekbe vetett bizalom főbb magyarázó tényezőit. Ezt követően bemutatjuk a kooperatív közszolgáltatások elmélet főbb elemeit és ez alapján megvizsgáljuk, hogy az elmélet mennyiben járulhat hozzá az önkormányzatokba vetett bizalom növekedéséhez. Úgy találtuk, hogy az elmélet megvalósítása esetében az állampolgári részvétel erősítése és a közszolgáltatások minőségének javítása, ami elsődlegesen javíthatja az önkormányzatokba vetett bizalmat.
Kulcsszavak: kooperatív közszolgáltatások, politikai bizalom, önkormányzati bizalom

The relationship between public policy and trust is one of the most current issues both in academia and politics. In our study based on national and international literature we scrutinize the main explanatory factors of institutional trust, especially the trust in political institutions. We present the main elements of the coproduction theory and we examine how the theory can contribute to increasing confidence in local governments. It has been found that through strengthening citizen participation and improving the quality of public services the confidence in local governments could increase.
Keywords: coproduction, political trust, trust in local governments
VIDEÓANYAG:
https://www.youtube.com/watch?v=6tliPrz3xTA

Bodnár Éva, Sass Judit: Szervezeti bizalom és kontrollérzet
A szervezeti bizalom klíma kvalitatív vizsgálatát Ötperces beszédminta elemző eljárás (Magaña et al. 1986) segítségével végeztük el középszintű oktatási intézményekben (N = 112). Az interjúk szövegét Atlas.ti programmal előzetesen kialakított kategóriák (érzelmi valencia, kényszer, szándék, közösség) alapján elemeztük, az eredményeket összevetettük az érzelmi klíma kérdőív (Wiesenfeld et al. 1997) alskáláival. Az azonosított nyelvi markerek a bizalom kognitív és érzelmi alapjai szerint eltértek. A kiszámíthatóság jelei: a kedvező érzelmi viszonyulás, a vezetői kényszer elfogadása, a külső szakmai kényszerek és a diákokkal kapcsolatos kényszerek említésének hiánya. Az érzelmi bizalomalapok markerei: a többes szám első személy használata, a kollegiális és a fizikai feltétel kényszerek hiánya, valamint az autonómiaérzet a diákokkal a szakmai munka kapcsán.
Kulcsszavak: iskolai bizalom klíma, észlelt kontroll, Ötperces beszédminta eljárás, bizalom verbális markerei

The qualitative analysis of organizational trust climate was carried out using a Fiveminute Speech Sample Method (Magaña et al. 1986) in intermediate level education institutions (N = 112). The corpus of the interviews were analyzed with Atlas.ti program with help of previously identified categories of trust-signals (emotional valence, coercion, intent, community), the results were compared with subscales of organizational climate questionnaire (Wiesenfeld et al. 1997). The identified linguistic markers differed according to cognitive and emotional bases of trust. Signs of predictability were: a favorable emotional valence, acceptance of executive coercion, lack of external professional and student-related constraints. Markers of emotional trust were the use of the first person plural, the lack of collegial and physical constraints, and the sense of autonomy with students and professional work.
Keywords: school trust climate, perceived control, Five Minute Speech Sample Procedure, verbal markers of trust
VIDEÓANYAG:
https://www.youtube.com/watch?v=DcOCwWD3GfA

Golovics József: Bizalom és elvándorlás
A tanulmány az elvándorlási szándékok egyéni szinten megnyilvánuló befolyásoló tényezőit vizsgálja. Amellett érvelünk, hogy a humán tőke elméletben szereplő tételeken túl az intézményekbe vetett bizalom mértéke is befolyásolja a migrációs hajlandóságot. Álláspontunk szerint, ha az emberek nem bíznak abban, hogy az intézmények betöltik bizonytalanságcsökkentő funkciójukat, az kivándorlásra ösztönözheti őket. Hipotézisünket egyéni szintű Eurobarometer-adatokon, logit modell segítségével teszteljük. Eredményeink igazolják, hogy az intézményi működés, illetve az intézményi bizalom a migrációs folyamatok alakulásában is érdemi szereppel bírnak.
Kulcsszavak: elvándorlás, migráció, intézmények, intézményi bizalom

This paper investigates the individual level determinants of migration intentions. We argue that besides classical factors proposed by human capital theory, institutional trust is another influencing factor of migration. If people do not trust that institutions fulfill their role in decreasing uncertainty, they tend to formulate an intent to emigrate. This hypothesis is tested on individual Eurobarometer data by a logit model. Our results show that institutions and institutional trust play a substantial role in shaping migration processes.
Keywords: emigration, migration, institutions, institutional trust
VIDEÓANYAG:
https://www.youtube.com/watch?v=DcOCwWD3GfA

Pusztai Gabriella: Ha elfogy az ösztönző bizalom...
A hallgatói bizalom nemcsak az individuumszintű hallgatói jóllét egyik erős tartópillére, hanem – mivel a bizalom és a megbízható magatartás szoros összefüggésben áll egymással – jelentős társadalmi tény, s egyben előrejelzés a következő felnőtt állampolgári generáció társadalmi magatartására vonatkozólag. Tanulmányunkban egyrészt azt vizsgáljuk, hogy milyen törésvonalak mentén rendeződik el a bizalom napjaink hallgatótársadalmában, milyen hatással van a felsőoktatási hallgatók teljesítményére, milyen forrásból ered, valamint arra keressük a választ, hogy a lemorzsolódásban milyen szerepe lehet a bizalomvesztésnek. Három adatbázis adatait elemeztük Magyar Ifjúság 2016, A hallgatói eredményességre gyakorolt intézményi hatás (IESA 2015) és a Lemorzsolódottak (Depart 2018 1). Az elemzés során azt tapasztaltuk, hogy az országos hallgatói adatok szerint a közintézményekbe vetett bizalom szintje a szülői iskolázottsággal meghatározott státus mentén jelentős eltéréseket mutat, az egyenlőtlenségeket tovább színezik a vallásosság szerinti különbségek. A kelet-magyarországi intézmények hallgatói között azonban egyenletesen magas a bizalmatlanok aránya. A felsőoktatási tanulmányi kudarcot szenvedők bizalomszintje alacsony, a lemorzsolódottak a bizalom megroppanásával magyarázzák tanulmányaik félbehagyását. Noha a nevelési-oktatási hatékonyság alapfeltétele lenne a szereppartnerek közötti bizalomteljes kapcsolat, a tömegessé, majd üzletiessé vált felsőoktatásban a hallgatók domináns élménye az oktatói odafigyelés nélkülözése és a személytelenség.
Kulcsszavak: felsőoktatás, bizalom, eredményesség, lemorzsolódás

Students’ trust is not only one of the strong pillars of student well-being, but – as trust and trustworthiness are closely related – it predicts many dimensions of the social behavior of the future generation. In our study we research, 1) on the one hand, which are the lines along which the trust in today’s student society is settled (social status, cultural affiliations, regional situation), 2) on the second hand we investigate the impact of trust and its effect on the performance of higher education students, and 3) thirdly we try to find out what role distrust plays in students dropouts. We use data from three databases were analyzed by Hungarian Youth 2016, Institutional Effect on Student Achievement (IESA 2015) and Depart 2018). During the analysis we found that according to the national student data, the level of trust in public institutions shows significant differences along the status determined by parental education. However, among the students of the institutions of Eastern Hungary there were no significant differences between the two inequality dimensions observed, as the proportion of the distrusts was very high in all groups. The low level of trust has a significant correlation with the abandonment of studies, the reluctance to reenter the institution, and with the uncertainty that predicts dropping out. The overwhelming majority of the dropouts explain the failure of their studies with the collapse of confidence.
Keywords: higher education, trust, student performance, dropout
VIDEÓANYAG:
https://www.youtube.com/watch?v=DcOCwWD3GfA

Fábri György: A tudás társadalmi percepciója és változásainak hatása az egyetemre
A bizalom nem pusztán általános szervezeti-közösségi szempontból érinti a felsőoktatást. A hallgatók továbbtanulási motivációiban, a fenntartók és az állami irányítás szervezeti megoldásaiban és az egyéni, illetve finanszírozási döntésekben jelentős szerepe van a bizalomnak, így azok konkrétan befolyásolják az egyetemi működést, irányítási és pénzügyi szempontból egyaránt. A tanulmány empirikus kutatások alapján elemzi, hogy a magyar felsőoktatást jelentős közbizalom övezi, a nemzetközi kitekintés pedig jelzi, hogy a társadalom politikai polarizációja kihathat az egyetemek megítélésére is, amint ez az USA-ban történt. A továbbtanulási adatok elemzése a hallgatói bizalom stabilitását bizonyítja, miközben a felsőoktatás-politika orientáló prioritásainak elfogadása csak részben jellemző a jelentkezőkre. A bizalom elvének érvényesülése a felsőoktatási irányításban hatékonyabb megoldásokhoz vezet, mint a bürokratikus és a bizalmatlanságon alapuló túlszabályozás, amit egy alternatív modell bemutatásával is szemléletet a tanulmány.
Kulcsszavak: bizalom, reputáció, felsőoktatás, Magyarország

Trust does not only affect higher education from a general organizational-community perspective. Students’ motivation for higher education, organizational solutions promoted by maintainers and policy-makers and mechanisms have a direct impact on university performance, even at a ‘material’ level. Based on empirical research, this study analyzes that Hungarian higher education has high level of public confidence, but that the international outlook indicates that the political polarization of society may also affect the perception of universities, as happened in the USA. The analysis of higher education admission and application data demonstrates the stability of student demand, while the acceptance of higher education policy priorities is only partially affects applicants. The application of the principle of trust in higher education management leads to more effective solutions than bureaucratic and mistrust-based overregulation, which is also illustrated by an alternative model.
Keywords: trust, confidence, reputation, higher education, Hungary
VIDEÓANYAG:
https://www.youtube.com/watch?v=U9eRVoZ_Wvs

Fehérvári Anikó, Paksi Borbála, Széll Krisztián: Pedagógusok, iskola, bizalom
Tanulmányunk három pedagógus-adatfelvétel (2004, 2009, 2014) alapján arra keresi a választ, hogy 2004 és 2014 között miként alakult a pedagógusok által észlelt szervezeti bizalom az iskolákban, az adatfelvételi évek (mint időtényezők) magyarázzák-e a gyakorló pedagógusok bizalmi szintjét, illetve, hogy mely tényezők befolyásolják jelentősen a pedagógusok szervezeti bizalommal kapcsolatos személyes percepcióit. A lineáris regressziós modelleken alapuló eredményeink azt jelzik, hogy a vizsgált 10 éves időszak változásai nem írhatók le lineáris folyamatként: 2004-hez képest 2009-ben bizalomnövekedés, ezt követően 2014-ben viszont jelentős bizalomcsökkenés következett be. Hozzátéve, hogy 2014-ben az egyéni jellemzők helyett már egyértelműen a formális (regionális elhelyezkedés, fenntartó) és informális jellemzők (tantestületen belüli légkör) gyakoroltak jelentős hatást a pedagógusok szervezeti bizalommal kapcsolatos percepcióira.
Kulcsszavak: szervezeti bizalom, iskolai légkör, longitudinális pedagógusvizsgálat, lineáris regressziós modell

Based on three rounds of teacher survey (2004, 2009, 2014), our study aims to explore how organizational trust in schools as perceived by teachers changed between 2004 and 2014, whether the years of conducting the surveys (as time factors) explain teachers’ levels of trust and that what factors influence significantly the individual perceptions of teachers regarding organizational trust. Our results based on linear regression models indicate that changes in the ten years under scrutiny cannot be described as a linear process: compared to 2004, there was an increase of trust in 2009 but following that, a significant decline of trust occurred in 2014. Furthermore, in 2014, instead of individual characteristics, it was formal (regional location, maintainer) and informal (school climate) factors that exerted a significant influence on teachers’ perceptions regarding organizational trust.
Keywords: organizational trust, school climate, longitudinal study of teachers, linear regression model
VIDEÓANYAG:
https://www.youtube.com/watch?v=bIRpVwgSEUg

Educatio 2018/4. szám, Bizalom
TANULMÁNYOK:
Kováts Gergely: A sokszínű bizalom 531-547
Kopasz Marianna, Boda Zsolt: A közoktatás reformja és az oktatási rendszer iránti bizalom 548-564
Katona Márton, Rosta Miklós: Önkormányzati bizalom és a kooperatív közszolgáltatások 565-580
Széll Krisztián, Fehérvári Anikó, Paksi Borbála: Pedagógusok, iskola, bizalom – egy mozgalmas évtized változásai 581-602
Sass Judit, Bodnár Éva: Az iskola bizalmi klímájának verbális markerei 603-622
Pusztai Gabriella: Ha elvész a bizalom 623-639
Fábri György: Bizalom a felsőoktatásban 640-656
Golovics József: Intézményi bizalom és elvándorlási hajlandóság 657-668

VITA:
Harcsa István: Népszámlálási adatállományok hasznosíthatósága a társadalmi tagolódás és egyenlőtlenségek kutatásában 669-677

VALÓSÁG:
Széll Krisztián: Társadalmi bizalom és szolidaritás. Beszélgetés Utasi Ágnes szociológussal 678-691

KUTATÁS KÖZBEN:
Szabó Lilla: Az iskolai kötődés és a lemorzsolódás összefüggései 692-699
Józsa Gabriella: Lemorzsolódási kockázatok a felsőoktatásba kerülés előtt 700-710
Hörich Balázs: Mobilitási szándékok és reziliencia 711–723
Kovács Karolina Eszter: Tanulói egészségmagatartási csoportok jellemzői és azok területi megoszlása 724-733

SZEMLE:
Samu Flóra: A bizalomvesztés ára 734-737
Tóth Adrienn Anita: Fő a bizalom 738-741
Tóth-Pjeczka Katalin: A bizalom szövete 742–746

TIZENÖT ÉVE AZ UNIÓBAN
Az Educatio 2019/1. számához kapcsolódó konferencia
Másfél évtizedes szokásunk, hogy az MSZT oktatásszociológiai szakosztály (http://oktatas.uni.hu) évi 6-7 konferenciájából négyet egy-egy Educatio® szám köré rendezünk – mégpedig nem konferenciafelhívásos rendszerben, hanem meghívott előadókkal. Így most „Tizenöt éve az Unióban” címmel lesz konferenciánk, s ide hívtuk azokat a kutatókat, akiket a számot tematikusan kézben tartó Polónyi István és Fehérvári Anikó főszerkesztő már korábban tanulmány-szerzőnek kért fel előadónak.
A konferencia időpont: 2019. január 31.
Helyszín: ELTE PPK, VII. kerület, Kazinczy utca 23-25.
https://archive.org/details/Tizenot_eve_az_Unioban

ELŐADÁSOK:
Csepeli György: A vén Európa ifjúsága
A cikk az európai társadalmakra váró 21. századi kihívásokkal foglalkozik, melyekre az európai fiataloknak kell megtalálniuk a választ. Európa demográfiai és gazdasági súlya a világban folyamatosan csökken. A bevándorlás várhatóan teljesen megváltoztatja a földrész kulturális jellegét. A Kelet–Nyugat különbség azonban nem csökken. A magyar fiatalok előnyben részesítik a teljesítmény értékét, szemben európai kortársaikkal, akik inkább az altruizmus iránt elkötelezettek. Az európai egységesülés kulcskérdése a közös nyelv és az európai identitás, mely nem tagadja, hanem kiegészíti a nemzeti identitást. Az európai identitás kialakításának feltétele az egységes európai politikai szocializáció. Kulcsszavak: európai identitás, globális kihívások, európai politikai szocializáció

The paper deals with the challenges of 21st century to the European societies. These challengers must be responded by the European youth. The demographic and economic weight of Europe in the worlds is diminishing. Immigration will change the cultural character of Europe completely. The divide, however, between East and West will remain unchanged. As opposed to the European youth Hungarian young men and women prefer achievement while youngsters living in the rest of Europe are most committed to universalism. The key question of the of the European common experience is the common language and the building of European identity. There will be no European Identity without a common practice of European political socialization.
Keywords: European identity, global challenges, European political socialization
VIDEÓANYAG:
https://www.youtube.com/watch?v=2Evksmbg__8
https://www.youtube.com/watch?v=f7xtQ_g8jO8
https://www.youtube.com/watch?v=umUqoXxcDVc

Györgyi Zoltán: Strukturális változások a szakképzésben
A tanulmány az uniós források felhasználásának eredményességét vizsgálja a magyar közoktatás terén, és annak okát kutatja, hogy mi állhat a kudarcok mögött. A külföldi és hazai fejlesztéspolitikai szakirodalom alapján sorra veszi a lehetséges okokat, valamint a tipikus hibákat. A tanulmány végeredményben arra a következtetésre jut, hogy nem pusztán a nem megfelelő célkitűzésekkel, eszközök kiválasztásával, az implementáció nehézségeivel és az értékelés elmaradásával magyarázhatjuk az eredmények elmaradását. Eleve a kiindulás tűnik elhibázottnak, hiszen a közoktatás, ami egy diszkrecionális döntésekkel teli, tranzakcióintenzív terület, eredendően nem illik bele a nagy volumenű, rutinizált adminisztratív úton ellenőrzött projektek logikájába. Az Európai Unió fejlesztéspolitikáját újra kellene gombolni.
Kulcsszavak: oktatásfejlesztés, uniós források, implementáció, fejlesztéspolitika, visszacsatolás, eredményesség, szakmapolitika, strukturális alapok, jó gyakorlat, ügynök-megbízó probléma

The study examines the effectiveness of the use of EU funds in the field of public education in Hungary and investigates the reasons behind the failure. Based on the foreign and domestic development policy literature, it lists the possible causes as well as the typical mistakes. In conclusion, the study concludes that not just inadequate objectives or tools, the problems of implementation and the lack of evaluation can explain the lack of results. Initially, the starting point seems to be false, as public education, which is a transaction-intensive field with discretionary decisions, does not fit in with the logic of large-scale, routine-controlled projects. The European Union’s development policy should be reshuffled.
Keywords: development of education, EU funds, implementation, development policy, feedback, effectiveness, educational policy, structural funds, best practice, principal-agent problem
VIDEÓANYAG:
https://www.youtube.com/watch?v=Qba91VzjpEk
https://www.youtube.com/watch?v=2Evksmbg__8

Horváth Zsuzsanna: A Nat/ok hatása a szakmai közbeszédre (1995-2018)
A tanulmány áttekinti a Nemzeti Alaptanterv (Nat) megszületését és annak formálódását (1989–1995, 2003, 2007, 2012, 2018). Bemutatja a Nat megszületésének hazai kronológiáját és annak európai hátterét. Felvillantja az implementáció, az adaptáció tapasztalatait, majd kitér a mai Európa Nat-szerű konstrukcióira, s azok oktatásirányítási szerepére, rávilágítva e szerep alakulásának ingajellegére. Bemutatja az európai értékek – beleértve az Európai Unió értékeinek – a Nat-okban történő megjelenését. Befejezésül a szerző rámutat, hogy a Nat erőket lekötő, sőt fékező fogoly a saját maga képviselte hierarchikus műfajrendszerben.
Kulcsszavak: Nemzeti Alaptanterv, implementáció, európai értékek

The study reviews the birth of the Hungarian National Core Curriculum (HNCC) and its formation (1989–1995, 2003, 2007, 2012, 2018). It presents the Hungarian chronology of the birth of the Hungarian National Core Curriculum and European background of HNCC. The study brings to light the experiences of implementation and adaptation, and then discusses today’s Europe HNCC-like constructions and their educational management role, highlighting the pendulum movement of this role. It presents the emergence of European values, including the values of the European Union, in the HNCC. In conclusion, the author points out that the HNCC absorbs a lot of energy and is therefore a prisoner of the hierarchical system that he himself created.
Keywords: Hungarian National Core Curriculum, implementation, European values
VIDEÓANYAG:
https://www.youtube.com/watch?v=umUqoXxcDVc

Polónyi István: Versenyben a felzárkózásért
A tanulmány a hazai elsősorban humánerőforrás-fejlődést vizsgálja a csatlakozás óta eltelt időben, azt igyekszik feltárni, hogy Magyarország mennyire tudta kihasználni a csatlakozás előnyeit, hol tart a felzárkózási versenyben. Az írás a gazdasági fejlődés és fejlettség mutatói mellett elemzi az EU 2020 stratégia humán erőforrások fejlettségére vonatkozó indikátorait (foglalkoztatás, oktatás, iskolázottság, szegénység, társadalmi kirekesztés) összehasonlítva a magyar adatok 2004 óta tartó alakulását a mai 28 tagországéval, valamint ezen belül a Magyarországgal együtt csatlakozó posztszocialista országokéval. Ezt követően néhány további mutató változásait is elemzi (a népesség alakulása, a születéskor várható élettartam, a Human Development Index, a szabadságindex, illetve a Világbanknak a kormányzat minőségével kapcsolatos indikátorai). Megállapítja, hogy a magyar kormányok teljesítménye az egyik legrosszabb az Unió tagországai között. Magyarország meglehetősen szerény felzárkózást tud felmutatni a vizsgált időszak alatt, ráadásul e szerény felzárkózás mellett rendkívül jelentős elmaradások látszanak a magyar humán erőforrás fejlődésben, ami hosszabb távon radikálisan megbosszulhatja magát. Félő, hogy a diplomások elmaradó aránya, a növekvő alacsony iskolázottságú hányad, a növekedésében elmaradó HDI-érték miatt nagyon hamar felmorzsolódik ez a kicsi és relatív előny. A tanulmány azzal zárul, hogy úgy tűnik, Magyarországnak nem sikerült kihasználnia az uniós csatlakozás által kínált történelmi lehetőségeket.
Kulcsszavak: humán indikátorok, társadalmi és gazdasági felzárkózás, kormányzás hatékonysága

The study examines the development of the Hungarian, primarily human resources, in the time since accession, trying to find out how Hungary was able to take advantage of the accession, where it is in the catching-up competition. In addition to indicators of economic development and development, the paper analyzes indicators of the development of human resources in the EU 2020 strategy (employment, education, poverty, social exclusion). It compares the evolution of Hungarian data since 2004 with the 28 member states and inboard post-socialist countries. It then analyzes some other indicators (population development, life expectancy at birth, Human Development Index, Freedom Index, and World Bank indicators on government quality). He states that the performance of the Hungarian governments is one of the worst among the EU member states. Hungary is quite modest in catching up during the period under review, and besides this modest catching up, there are very significant backlogs in the development of Hungarian human resources. According to the article, it can be considered that the low proportion of graduates, the low rate of education, and the HDI that is lagging behind in their growth will soon crumble this small and relative advantage. The study concludes that Hungary seems to have failed to take advantage of the historic opportunities offered by EU accession.
Keywords: human indicators, social and economic convergence, efficiency of governance
VIDEÓANYAG:
https://www.youtube.com/watch?v=DIMmtuyS6rg

Lannert Judit: Miért toporgunk egy helyben az uniós fejlesztési források ellenére? (Fejlesztéspolitikai elképzelések és tévedések az elmúlt 15 évben)
A tanulmány az uniós források felhasználásának eredményességét vizsgálja a magyar közoktatás terén, és annak okát kutatja, hogy mi állhat a kudarcok mögött. A külföldi és hazai fejlesztéspolitikai szakirodalom alapján sorra veszi a lehetséges okokat, valamint a tipikus hibákat. A tanulmány végeredményben arra a következtetésre jut, hogy nem pusztán a nem megfelelő célkitűzésekkel, eszközök kiválasztásával, az implementáció nehézségeivel és az értékelés elmaradásával magyarázhatjuk az eredmények elmaradását. Eleve a kiindulás tűnik elhibázottnak, hiszen a közoktatás, ami egy diszkrecionális döntésekkel teli, tranzakcióintenzív terület, eredendően nem illik bele a nagy volumenű, rutinizált adminisztratív úton ellenőrzött projektek logikájába. Az Európai Unió fejlesztéspolitikáját újra kellene gombolni.
Kulcsszavak: oktatásfejlesztés, uniós források, implementáció, fejlesztéspolitika, visszacsatolás, eredményesség, szakmapolitika, strukturális alapok, jó gyakorlat, ügynök-megbízó probléma
The study examines the effectiveness of the use of EU funds in the field of public education in Hungary and investigates the reasons behind the failure. Based on the foreign and domestic development policy literature, it lists the possible causes as well as the typical mistakes. In conclusion, the study concludes that not just inadequate objectives or tools, the problems of implementation and the lack of evaluation can explain the lack of results. Initially, the starting point seems to be false, as public education, which is a transaction-intensive field with discretionary decisions, does not fit in with the logic of large-scale, routine-controlled projects. The European Union’s development policy should be reshuffled.
Keywords: development of education, EU funds, implementation, development policy, feedback, effectiveness, educational policy, structural funds, best practice, principal-agent problem
VIDEÓANYAG:
https://www.youtube.com/watch?v=T9wysm5ScKE
https://www.youtube.com/watch?v=ZWutgyKBTi4
https://www.youtube.com/watch?v=MzryA17uH98

Losoncz Miklós: Az Európai Unió és Magyarország 15 éve
Az EU-hoz mint gazdasági és értékközösséghez történt csatlakozás történelmi mércével is kedvező feltételeket és lehetőségeket teremtett a magyar gazdasági szereplők számára tevékenységük bővítéséhez és fejlesztéséhez. Bár jelentősége tagadhatatlan, haszna egyértelmű, a kormányok belpolitikai szempontok által nagymértékben determinált gazdaságpolitikája miatt az EU-tagság önmagában is, nemzetközi összehasonlításban különösen csekély mértékben járult hozzá Magyarország fejlett országok mögötti gazdasági felzárkózáshoz, műszaki-szerkezeti modernizációjához és a szerkezeti reformokhoz. Bár nehezen bizonyítható, mégis megalapozottan feltételezhető, hogy az EU-tagság nélkül Magyarország minden tekintetben elmaradottabb lenne. Bár a tagságból származó előnyök elsősorban az uniós transzferek csökkenése miatt középtávon csökkennek, az EU-n kívüli mozgástér rendkívül szűk Magyarország számára, ezért az EU-tagságnak nincs alternatívája.
Kulcsszavak: Európai Unió, Magyarország, EU-csatlakozás, EU-tagság, európai uniós jog, gazdasági felzárkózás, európai uniós elvek és értékek

Hungary’s accession to the EU as an economic and value community brought about favorable conditions and possibilities by historical standards for indigenous economic participants to expand and develop their activity. Although its significance is undeniable and its benefits are straightforward, due to the economic policies of ongoing governments dominated to a large extent by domestic political priorities and preferences, EU membership contributed to Hungary’s catching up with developed economies, structural reforms and technological and structural modernization to a rather modest extent by international comparison. Although it is rather difficult to prove, it seems to be justified to assume that Hungary would have been much more backward outside the EU. With the anticipated decrease of EU transfers in the medium term, the room of maneuvering is rather narrow for Hungary outside the EU. Consequently, there is no alternative to Hungary’s membership in the EU.
Keywords: European Union, Hungary, accession to the EU, membership in the EU, EU law, economic catching up, principles and values of the EU
VIDEÓANYAG:
https://www.youtube.com/watch?v=teJEQqwIu2I
https://www.youtube.com/watch?v=XVswfp41Ioc

Educatio, 2019/1. szám, Tizenöt éve az Unióban
TANULMÁNYOK:
Polónyi István: Versenyben a felzárkózásért 3-20
Losoncz Miklós: Magyarország 15 éve az Unióban 21-33
Csepeli György: A vén Európa ifjúsága 34-41
Hárs Ágnes: Migráció és munkapiac 42-57
Cserti Csapó Tibor: Az uniós roma oktatáspolitika – magyar tanulságok 58-74
Hrubos Ildikó: Az európai felsőoktatási térség létrehozása mint az európai unió felsőoktatás-politikájának központi eleme 75-90
Lannert Judit: Az uniós források felhasználásának tanulságai a közoktatásban a nemzetközi és hazai szakirodalom tükrében 91-104
Györgyi Zoltán: Változások a hazai szakképzésben 2004-2019 105-120
Horváth Zsuzsanna: Színe és visszája 121-134

VALÓSÁG (15 év – múlt, jelen, jövő):
Széll Krisztián: Interjúk 135-149

KUTATÁS KÖZBEN:
Turós Mátyás: A nevelés eredménymérésének mérésmetodikai dilemmái 150-157
Kocsis Zsófia: Középiskolai diákok munkához és továbbtanuláshoz fűződő viszonya 158-165
Tódor Imre: Középiskolások eredményessége. Pilot kutatás Hargita megyében 166-173
Kovács Klára: Tanulmányaikban (is) kitartóbbak a sportolók? 174-182

SZEMLE:
Ujlaki Anna: Rögös úton. Az Európai Unió a válságok korában 183-186
Kovács Gabriella: Semmit rólunk nélkülünk! – Tanulási mobilitással az inkluzivitás felé 187-192
Vályogos Reszeg Krisztina: Mivel tartható fent a kormányzás, és ki tartja fent? 193-197
Tóth Miklós Bálint: Párhuzamos történetek 198-201

TANÜGYIGAZGATÁS
Az Educatio 2019/2. számához kapcsolódó konferencia
Lassan két évtizedes szokásunk, hogy az MSZT oktatásszociológiai szakosztály (http://oktatas.uni.hu) évi 6-7 konferenciájából négyet egy-egy Educatio® szám köré rendezünk – mégpedig nem konferenciafelhívásos rendszerben, hanem meghívott előadókkal. A konferencia előadói azok közül kerülnek ki, akiket a számot tematikusan kézben tartó Györgyi Zoltán és Fehérvári Anikó főszerkesztő már korábban tanulmány-szerzőnek kért fel.
A konferencia időpontja: 2019. május 9.
Helyszín: WJLF, VIII. kerület, Dankó utca 11.
https://archive.org/details/Tanugyigazgatas

ELŐADÁSOK:
Györgyi Zoltán: Decentralizáció? dekoncentráció? – a közoktatás irányítása 2016 után
A tanulmány egyrészt arra a kérdésre igyekszik válaszolni, hogy az oktatásirányítás 2010 utáni változásai mennyire voltak összhangban az uniós elvárásokkal, másrészt, hogy az új irányítási rendszer mennyiben s mely elemeiben segítette, illetve gátolta ezeket a kormányzati oktatáspolitikai törekvéseket. A szerző úgy látja, hogy oktatásirányításunk sokkal inkább az öncélú bezárkózás jeleit mutatja, mintsem a korszerű, az egyéni igényekre reagáló, a lemaradókkal is törődő oktatásét. Csak érintőlegesen veszi figyelembe az uniós célokat, s a széles lakossági rétegekkel való együttműködés helyett igyekszik a nyilvánosság teljes kizárásával működtetni a rendszert. Mindez hozzájárul a magyar oktatás teljesítményének visszaeséséhez.
Kulcsszavak: oktatásirányítás, oktatáspolitika, centralizáció

The study highlights, on the one hand, the extent to which changes in education governance after 2010 were in line with EU expectations and, on the other hand, the extent to which elements of the new governance system helped or hindered these governmental education policy efforts. The author sees that Hungarian education management has signs of a self-locking system, instead of a modern, responsive and reflective education that cares for the disadvantage region and disadvantage people. It barely takes EU objectives into account, and instead of cooperation of the stakeholders of the education, rather works without them. All this contributes to the decline in the performance of Hungarian education.
Keywords: education in Hungary, education governance, education policy, centralization of education
VIDEÓANYAG:
https://www.youtube.com/watch?v=gZn0f5PMKaY
https://www.youtube.com/watch?v=9zbQIl1w2og
https://www.youtube.com/watch?v=GAxuXBJAVoI
https://www.youtube.com/watch?v=sR7n4vPrX34

Rónay Zoltán: Elmélet és gyakorlat. Jogi alapelvek érvényesülése a tanügyigazgatás szabályozásában
A tanügyigazgatás fogalmának nincs egységesen elfogadott, „kötelező” tudományos meghatározása, és a kodifikátor sem vállalkozott értelmező rendelkezés megalkotására. Mindez kiemeli a jogszabályi keretek szerepét, mert a normatív rendelkezések alapján egyrészt rekonstruálható a jogalkotói szándék, másrészt azok adnak segítséget a tevékenységet végzők számára nem csupán jogaik és kötelezettségeik tekintetében, hanem arról is, egyáltalán tanügyigazgatás-e, amit folytatnak. A tanulmány megkísérli megkonstruálni a fogalmat, ehhez pedig áttekinti azok egyes elemeit a kormányzati tevékenységtől egészen az intézmény szintjéig, egyfajta horizontális és vertikális bemutatásra vállalkozva. Ugyanakkor az is megállapíthatóvá vált, hogy a tanügyigazgatás jogi meghatározatlansága lehetőséget ad az államnak közvetlen beavatkozásra a tanügyigazgatás valamennyi szintjén.
Kulcsszavak: ágazatirányítás, fenntartói irányítás, Klebelsberg Központ, tankerület, intézményvezetés, munkáltatói jogok

There is a lack of consistent and accepted compulsory definition of educational administration in the Hungarian science and the special provisions among the Hungarian legal norms. Therefore, the role of legal frameworks is more important. Firstly, the legislative intent can be reconstruction on the ground of the legal norms; secondly, they can help for them are working in the administration, to know their rights and obligatory; and if their activity is educational administration. The study tries to construct the term of educational administration and surveys the components of it from the level of government down to the schools, offering a horizontal and vertical presentation of this process. Furthermore, it was recognized that the educational administration without clear legislative definition makes possible a direct influence of state on all level of educational administration.
Keywords: sector-control, maintainer’s control, Klebelsberg Centre, educational district, institutional management, employer’s rights
VIDEÓANYAG:
https://www.youtube.com/watch?v=sR7n4vPrX34
https://www.youtube.com/watch?v=o9otaIoBlxM
https://www.youtube.com/watch?v=DDfxZuaObP4

Mártonfi György: Egy új szakképzési reform lehetőségei és korlátai
A cikk a szakképzés-politika és szakképzés-irányítás legutóbbi másfél évtizedének fő változásait mutatja be. Érinti a gazdaságnak a szakképzés iránti igényeiről való gondolkodást, bemutatja a gazdaság munkaerőigényének kiszolgálására irányuló törekvéseket és azok mögöttes motívumait. A gazdaság igényeire hivatkozva a szakképzési programokat több lépésben radikálisan átalakították. A 2010-es kormány- és rendszerváltás a szakképzési tanügyirányításban is éles határt jelent. A változás lényege, hogy a politika a szakképzés prioritásait is meghatározza, önálló szakképzés-politika a 2000-es évek közepe óta gyakorlatilag nincs. Ez csökkenti a jelenleg is megcélzott, egy új koncepcióban is megfogalmazott rendszerszintű megújulás esélyeit.
Kulcsszavak: szakképzés-politika, szakképzés-irányítás, szakképzés és munkaerőigény, a szakképzési programok átalakítása, az intézményfenntartás változásai, a 2010 utáni változások természete

The article presents the main changes in the last decade and a half of VET policy and VET administration. It deals with theories and efforts of how VET should reflect the labour demand of economy, and mentions some underlying motives. Referring to the needs of the economy, vocational training programs have been radically transformed in several steps. The change of government and political system in 2010 also represents a sharp boundary in VET administration. The key point of change is that politics also defines the priorities of vocational education and training, and there is practically no independent vocational training policy since the mid-2000s. This reduces the changes of a systemic renewal of VET in Hungary that is currently being focus of the ministerial policy, and is formulated in a new concept.
Keywords: VET policy, VET administration, VET and labour demand, transformation of initial VET programs, changes in school maintenance, characteristics of post-2010 changes
VIDEÓANYAG:
https://www.youtube.com/watch?v=Jb5tyvHNUm4
https://www.youtube.com/watch?v=0k_UJKRWm3Q
https://www.youtube.com/watch?v=KqTBtJ_Tv8k

Szegedi Eszter: Az alapítványi és magániskolák szerepe az újracentralizált oktatási rendszerben
A tanulmány központi kérdése, hogy vannak-e lényeges változások a magán oktatási intézmények működésére nézve a 2010 utáni centralizáció következményeként a rendszerváltáskor kialakult szabályozási feltételekhez képest. A tanulmány feltárja az iskolaalapításra és működtetésre vonatkozó szabályozás változásának lényegi elemeit, a magániskolák oktatási rendszeren belüli arányának alakulását húsz éves időtávon, valamint a vonatkozó finanszírozási és ellenőrzési rendszert, különös tekintettel a magánszakképzés visszaszorulását okozó közvetett szabályozási eszközökre.
Kulcsszavak: magániskolák, tanügyirányítás, tanszabadság, szakmaszerkezeti döntés

The central question of the study is whether there are any significant changes in the functioning of private educational institutions as a consequence of the centralizing measures after 2010, compared to the regulatory conditions at the Hungarian system change. The study explores the essential elements of the change in the regulation of the foundation and operation of schools, the trends of the proportion of private schools within the education system through the past 20 years, and the relevant funding and control system, with particular reference to indirect regulatory instruments, led to a reduction of private schools in vocational education.
Keywords: private schools, regulatory changes in Hungary
VIDEÓANYAG:
https://www.youtube.com/watch?v=KqTBtJ_Tv8k
https://www.youtube.com/watch?v=0mWCLz8bh2M
https://www.youtube.com/watch?v=9Hm3HlvmDGo
https://www.youtube.com/watch?v=7T1gpq4F8pU

Farkas Péter: Duális szakképzési modellek Európában
A német duális szakképzés piaci modell szerint működik. A gazdaság igényeinek megfelelő képzési kínálat biztosítását támogatja, hogy a duális képzésben nem az illetékes hatóságok és bizottságok, hanem a szakképzést felkínálók és elfogadók döntései határozzák meg a tanulószerződések szakmák szerinti megoszlását. A tanulók a vállalati munkahelyen folyó gyakorlati képzés keretében értéktermelő munkát is végeznek. A szakképzés vonzóerejének növelését, a hagyományos képzést választók arányának fenntartását a képzésbe bekapcsolódó fiatalok és fiatal felnőttek számára vonzó, a minimálbér szintjét elérő vagy meghaladó, ágazatonként és szakképesítésenként eltérő nagyságú tanulóbér biztosítja, amellyel elérhető, hogy a közepes és jó képességű tanulók megfelelő hányada az iskolai képzések helyett a duális képzési formát válassza. A tanulók által végzett munka értéke Németországban a felmérések szerint a képzési költségek kétharmadát-háromnegyedét fedezi. A tanulmány a német Szövetségi Szakképzési Intézet internetoldalán elérhető dokumentumok alapján bemutatja a duális szakképzés területén illetékes hatóságok, intézmények és szervezetek együttműködésének és tevékenységének szabályozását és intézményi kereteit.
Kulcsszavak: német szakképzés, duális képzés, tanulószerződés, német szakképzési törvény, tanulóbér, a szakképzés finanszírozása, Szövetségi Szakképzési Intézet, a képzés tartalmi szabályozása

The German dual vocational training system operates according to a market model. Promoting the supply of training to meet the needs of the economy is supported by the fact that, in dual education, it is not the decisions of the competent authorities and committees, but the decisions of vocational training providers and apprentices that determine the distribution of apprenticeships by profession. The apprentices also carry out value-added work as part of the on-the-job training in the company workplace. Increasing the attractiveness of vocational training and maintaining the proportion of those opting for traditional training will ensure that young people and young adults in education receive attractive levels of pay equal to or above the minimum wage, differing across sectors and qualifications, choose dual training instead of school. The value of work done by students in Germany is estimated to cover two thirds to three quarters of the cost of training.
Based on documents available on the website of the German Federal Institute for Vocational Training, the study describes the rules and institutional frameworks for cooperation and activities between authorities, institutions and organizations competent in the field of dual vocational training.
Keywords: vocational training in Germany, dual training, apprenticeship, Vocational Training Act, student salary, financing of training, Federal Institute for Vocational Training, content regulation of the training
VIDEÓANYAG:
https://www.youtube.com/watch?v=zvCOKp7cbA8
https://www.youtube.com/watch?v=rwaJo3sruGE
https://www.youtube.com/watch?v=P36SkwmxP3U

Zolnai Erika: Paradigmaváltás az angol szakképzésben. A középfokú képzés dilemmái
A lassan harminc éve tartó angol oktatási reformok hangsúlyai 2016 óta a szakképzési és továbbképzési rendszer modernizálására helyeződtek. A tanulmányban az angol kormányok három hullámának (Thatcher kormánya és az „Új Jobboldal”; a Munkáspárt kormányai; Cameron koalíciós kormányai és a mai May-kormány) oktatás politikáján keresztül röviden áttekintjük a folyamat legfontosabb intézkedéseit és azok párt politikai és oktatáspolitikai vetületét. A koalíciós kormány Michael Gove oktatási miniszter irányításával 2010-től az oktatási követelmények és az ellenőrzés szigorítása mellett döntött, elsősorban a 16–19 éves korosztály képzési helyzetének javítása céljából. Az intézkedéseket intenzív szakmai vita kíséri, melyben finanszírozási és szakmai szempontok egyaránt megfogalmazódnak.
Kulcsszavak: szakképzés, reform, Anglia, Brexit

Since 2016, the focus of the almost 30 year old English educational reform has turned toward the development of the VET System. In this paper we review the most important measures and political dimensions of this process. We discuss this topic through the educational policies of three waves of English Governments: 1) Thatcher’s government and the New Right; 2) Governments of Labour Party; 3) Cameron’s coalition governments and present day May’s Government. Under the direction of Michael Gove Education Minister from 2010 the coalition government decided to increase education requirements and control. The main goals of their measures were to help the 16–19 year olds to enter the world of work successfully. The evaluation is accompanied by intense professional debates, which contains several financial and professional aspects.
Keywords: vocational education and training, reform, England, Brexit
VIDEÓANYAG:
https://www.youtube.com/watch?v=P36SkwmxP3U
https://www.youtube.com/watch?v=KqEJOIcQw6I

Bajomi Iván: A centralizált irányítási modellt kissé módosító franciaországi változásokról
Tanulmányom elején a napóleoni centralizált oktatásirányítás kezdeteit és főbb jellemzőit mutatom be. Ezután négy olyan fejleményről szólok, melyek nyomán némiképp módosult a franciaországi centralizált és bürokratikus oktatásirányítási modell. Először arról írok, hogy a 19. század végén miként kapcsolódhattak be a tanárok képviselői az oktatásirányító szervek működésébe. Majd azt mutatom be, hogy a franciaországi oktatásirányítás terén a 20. század nyolcvanas éveiben lezajlott kismértékű decentralizációs folyamatok keretében hogyan jöttek létre sokszereplős oktatásügyi együttműködések a kiemelt oktatási körzetekben. Szólok még a hagyományos oktatásirányítási modellt némiképp módosító újfajta értékelési mechanizmusok kiépüléséről. Ezután a bürokratikus irányítási logika érvényesülését nehezítő szülői és intézményi stratégiákról szólók. Végül azt érzékeltetem, hogy a bemutatott öt különböző logika, illetve szabályozási mechanizmus hibridizált formában jut érvényre a francia oktatásügyben.
Kulcsszavak: Napóleon centralizált modellje, tanárszervezetek részvétele, sokszereplős együttműködések, vitatott értékelési mechanizmusok, szabályozás kontra iskolapiac

As opening of my study I present the beginnings and main features of the centralized educational model of Napoleon. Then, I mention four developments that have led to some changes of this model. Firstly, at the end of the 19th century, teachers’ representatives could become involved in the work of the bureaucratic governing educational institutions. Secondly, in the 1980’s a small-scale decentralization led to the development of a multi-stakeholder educational co-operation within educational priority areas. Thirdly, I note the newly developed evaluation methods that somewhat altered the traditional school-administration model. Fourthly, I refer to those strategies of parents and schools that undermine the prevailing bureaucratic regulation. Finally, I demonstrate that the five different logic and regulatory models presented in my study coexist in the French educational system in a hybrid form.
Keywords: the centralized model of Napoleon, participation of teachers’ organizations, co-operation between multiple actors, disputed evaluation tools, regulation vs school market
VIDEÓANYAG:
https://www.youtube.com/watch?v=KqEJOIcQw6I
https://www.youtube.com/watch?v=kIakcqzbLjI
https://www.youtube.com/watch?v=NlRu1Kt7sL4

Velkey Kristóf: Hangsúlyváltások Lengyelország tanügyigazgatásában
A tanulmány a lengyelországi tanügyigazgatás hangsúlyváltozásait mutatja be. Arra keresi a választ, hogy hogyan alakult, és milyen tényezők formálták az állam és önkormányzatok közötti feladatmegosztást az elmúlt harminc évben. Az önkormányzatok a kilencvenes években fokozatosan vették át a fenntartói feladatokat az államtól, ezzel párhuzamosan a középszintű regionális állami oktatásirányítási szerv, a kuratorium oświaty szerepe is átalakult. Az 1999-es rendszerszintű reform során a kuratóriumok és önkormányzatok viszonya, feladatkörei nem kerültek tisztázásra. Az eredetileg csak a működtetői feladatokért felelős önkormányzatokra egyre több felelősség hárult az oktatás minőségével kapcsolatban, mely eredetileg a kuratóriumok feladata volt. Ezzel párhuzamosan ez utóbbiak hatalma és feladatkörei a 2000-es években tovább csökkentek, később a megszüntetésük is felmerült. 2015-ben viszont újabb rendszerszintű oktatási reform indult meg, melynek során a folyamat megfordult. A jelenlegi kormány a kuratóriumok szerepének erősítésével az állam oktatási szerepét erősíti.
Kulcsszavak: Lengyelország, tanügyigazgatás, decentralizáció, kontroll

The study presents the various changes in the governance of the Polish education system. It focuses on how the division of responsibilities between the state and local governments changed and what factors have shaped it over the past thirty years. After 1990 the local governments gradually took over the maintenance of elementary and secondary schools from the state, while the role of the regional public education management body, the kuratorium oświaty, which was responsible for the maintenance before was transformed parallelly. During the 1999 whole system education reform the relationship and responsibilities of the kuratoriums and local governments were not defined clearly. The local governments, which were initially responsible mainly for maintenance tasks, became increasingly responsible for the quality of education, which was originally the responsibility of the kuratoriums. At the same time the authority and responsibilities of the latter were further reduced in the 2000s, their dissolution came up as well. In 2015, however, another systemic education reform was launched, revolutionizing the process. The current government is strengthening the role of the state in educational governance by broadening the responsibilities of kuratoriums.
Keywords: Polish Education System, Education governance, decentralization, accountability
VIDEÓANYAG:
https://www.youtube.com/watch?v=lbERQQvchUY
https://www.youtube.com/watch?v=Ezy6at4r2HQ

Educatio, 2019/2, Tanügyirányítás
TANULMÁNYOK:
Györgyi Zoltán: Célok és következmények: tanügyirányításunk átalakítása 211-227
Rónay Zoltán: A hazai tanügyigazgatás jogszabályi keretei 228-239
Mártonfi György: Tanügyirányítás és struktúraváltás a hazai szakképzésben 2010 után 240-254
Szegedi Eszter: Magániskolák a tanügyirányítás változó rendszerében 255-272
Farkas Péter: Tanügyigazgatás gazdasági szereplőkkel, a német szakképzés példája 173-283
Zolnai Erika: Az angol szakképzési és továbbképzési reformok a Brexit árnyékában 284-299
Bajomi Iván: A bürokratikus és centralizált franciaországi irányítási modellt módosító változások 300-313
Velkey Kristóf: Oktatási reformok és tanügyigazgatás Lengyelországban 314-327
Semjén András: A svéd tanügyigazgatás változásai: egy radikális modellváltás 328-342

VALÓSÁG:
Tomasz Gábor, Biró Zsuzsanna Hanna: Interjúk a magyarországi keresztény egyházak tanügyigazgatásáról 343-369

KUTATÁS KÖZBEN:
Melanie K. Smith, Papp-Váry Árpád, Vass Vilmos: Úton a kreatív transzformációs vezetés felé a felsőoktatásban: kihívások és lehetőségek 370-381
Boda Attila Márton: Üzleti szimulációs játékok a hazai gazdasági képzésben 382-391
Török Judit, Kétyi András, Hukné Kiss Szilvia, Koltányiné Vadász Viktória, Ugrai Zsuzsanna, Kósik Ferenc: Projektalapú nyelvoktatás egyetemi hallgatók körében 392-402
Barnucz Nóra: IKT-eszközök szerepe az angol nyelv oktatásában 403-414

SZEMLE:
Csikai Ildikó: „Hiszen én, ha azt mondom tej...”, avagy barkácsolás az oktatásban 415-419
Tóth Anita Adrienn: Oktatási rendszer egy demokratikus diktatúrában 420-424
Daru Andrea: Tanulás a föld körül 425-428
Hrubos Ildikó: Évfordulók és szakaszhatárok a felsőoktatásban. Beszámoló a 2019-es Bologna Process Beyond konferenciáról 429-432

ISKOLAI PREVENCIÓ
Az Educatio 2019/3. számához kapcsolódó konferencia
Lassan két évtizedes szokásunk, hogy az MSZT oktatásszociológiai szakosztály (http://oktatas.uni.hu) évi 6-7 konferenciájából négyet egy-egy Educatio® szám köré rendezünk – mégpedig nem konferenciafelhívásos rendszerben, hanem meghívott előadókkal. Így most „iskolai prevenció” címmel lesz konferenciánk. A szám tanulmányait Paksi Borbála válogatta, szerkesztette.
A konferencia időpontja: 2019. szeptember 5.
Helyszín: ELTE PPK, VII. kerület, Kazinczy utca 23-25., Földszint
https://archive.org/details/Iskola_es_prevencio

ELŐADÁSOK:
Paksi Borbála: Magyarországi tendenciák iskolai prevenció területén
A tanulmány célja az iskolai prevenciós beavatkozások hozzáférhetősége és az iskolák prevenciós aktivitása vonatkozásában a rendszerváltást követő 30 évben azonosítható hazai tendenciák felvázolása és értelmezése. A rendelkezésre álló kvantitatív és kvalitatív kutatási eredmények alapján a kilencvenes években lassan beinduló, majd az ezredfordulót követően kezdetben elsősorban a hozzáférés (volumen), később a minőségi dimenziók tekintetében is megmutatkozó kedvező tendenciák mára megtorpantak, sok tekintetben visszalépés tapasztalható. Az utóbbi években mind a prevenció hozzáférhetősége, mind a minőségi fejlesztések tekintetében kedvezőtlen folyamatok, a célpopulációban azonosítható prevenciós szükségletekhez és a nemzetközi tendenciákhoz képest fokozódó hiányjelenségek azonosíthatók.
Kulcsszavak: iskolai prevenció hozzáférhetősége, prevenciós területek, prevenciós célok, prevenció módszerei, magyarországi tendenciák

The aim of the study is to outline and interpret domestic trends in the accessibility of school prevention interventions and prevention activities of schools during the 30 years following the change of regime. According to the available quantitative and qualitative research results, the favorable tendencies, which started slowly in the nineties and later on at the beginning of the millennium, mainly in the aspects of access (volume) and later in quality, have stopped, in many respects there is a decline. In recent years, unfavorable trends in both access to prevention and quality development, increasing deficits relative to prevention needs identified in the target population and international trends have been identified.
Keywords: school-based prevention, prevention domains, objectives of preventive interventions, prevention methods, Hungarian tendencies
VIDEÓANYAG:
https://www.youtube.com/watch?v=oroX9yWX6Vk

Magi Anna: A szerencsejáték-használat kockázatának csökkentésére irányuló iskolai prevenciós programok szisztematikus áttekintése
VIDEÓANYAG:
https://www.youtube.com/watch?v=m_YEpCHpCS8

Balázs Judit: YAM program: bizonyítékon alapuló univerzális iskolai egészségfejlesztő program bemutatása
A cikk bevezetőjében a fiatalkori öngyilkosság témájával ismerteti meg az olvasót, röviden összefoglalja: 1) a fontosabb idevonatkozó epidemiológiai adatokat – melyekből látható a téma fontossága, 2) a rizikó-, és védőfaktorokat – melyek rávezetik az olvasót, hogy mire kell figyelni a megelőzés érdekében, és 3) a prevenciós módszereket. A téma elhelyezése után egy validált, bizonyítottan hatékony, magyar nyelven elérhető, hazánkban adaptált, iskolában megvalósítható mentális egészségfejlesztő és öngyilkosság megelőző program, a Fiatalkori Mentális Egészség-öntudatosság Program (Youth Aware of Mental Health Programme: YAM) kerül bemutatásra. Miután az iskola igen fontos színtere a prevenciónak, fontosnak tartjuk, hogy egy ilyen paraméterekkel jellemezhető program beépüljön a hazai iskolák kurrikulumába és minden fiatal számára elérhető legyen.
Kulcsszavak: fiatalkori öngyilkosság, rizikófaktorok, védőfaktorok, iskolai prevenció, YAM

The introduction of the article briefly summarizes the topic of youth suicide and: 1) the most relevant epidemiological data that illustrates the importance of the topic, 2) the risk and protective factors that guide the reader to the prevention and 3) prevention methods. The next part of the article presents a validated, evidence based, school-based mental health promotion and suicide prevention program, the Youth Aware of Mental Health Program (YAM), which is already adopted into Hungarian schools. As the schools are very important place for prevention, we would like to highlight the importance that a prevention program with such parameters has to be integrated into the curriculum of the schools in Hungary and to make it accessible to all young people.
Keywords: youth suicide, risk factors, protective factors, school prevention, YAM
VIDEÓANYAG:
https://www.youtube.com/watch?v=m_YEpCHpCS8

Felvinczi Katalin: Európai drogprevenciós rendszerek elemzése – Drogprevenciós szakemberek munkaerő-fejlesztése
Világ- és Európa-szerte számos formában és szinten jelenik meg a prevenciós tevékenység, de annak egységes fogalomrendszere, tudományos bázisa nem kellőképpen kidolgozott, nincsenek egyértelmű elvárások azzal kapcsolatban sem, hogy a prevenciós szakembereknek milyen képzettséggel, milyen tudományos megalapozottsággal kell rendelkezniük. Az elmúlt 15 évben számos kezdeményezés fogalmazódott meg annak érdekében, hogy a prevenciós tevékenység szakmai megalapozottsága erősödjön, hogy a minőségi kritériumok váljanak ezen tevékenység szerves részévé, s hogy a szakterület nyerje el méltó helyét az alkalmazott tudományok körében. A tanulmány néhány olyan – elsősorban a drogprevenvenció területén jelentkező – kezdeményezés rövid bemutatását célozza, melyek az elmúlt években egyre erőteljesebben jelentkeznek és azzal az ígérettel kecsegtetnek, hogy ezen a területen is megjelenik egy feszes, tudományos igényű gondolkodás, melynek eredményei a gyakorlati tevékenységben is tetten érhetővé válnak.
Kulcsszavak: drogprevenció, minőség, eredményesség, prevenciótudomány

There are many forms and levels of drug prevention activity around the world and in Europe, but its uniform conceptual framework and scientific basis are not well developed and there is no clear expectation as to what education professionals should have and what scientific background they need. Over the past 15 years, many initiatives have been taken to strengthen the professionalism of prevention activities, to make quality criteria an integral part of these activities, and to give the profession a prominent place in applied science. The study aims to briefly outline some of the initiatives that have emerged in recent years and with the promise that a strong, scientifically-minded thinking would appear in this field, the results of which will be translated into practical action.
Keywords: drug prevention, quality, effectiveness, prevention science
VIDEÓANYAG:
https://www.youtube.com/watch?v=m_YEpCHpCS8

Németh Ágnes: Egészségmagatartás serdülőkorban
Az „Iskoláskorú gyermekek egészségmagatartása” (Health Behaviour in School-aged Children, HBSC) kutatás 1985 óta folyik hazánkban, nemzetközi keretben. Célja a 11–17 éves korosztály egészséget befolyásoló szokásainak és szubjektív egészségi állapotának feltérképezése, ezek időbeli és nemzetközi trendjeinek követése és a magatartásokat, egészségi mutatókat befolyásoló tényezők felderítése, működési mechanizmusaik vizsgálata. Tanulmányunkban bemutatjuk néhány, egészséget támogató (táplálkozás, fizikai aktivitás), illetve kockázati magatartásforma (dohányzás, alkoholfogyasztás, szexuális élet) jellegzetes változásait a 2000-es évektől kezdődően. Eredményeinket nemzetközi szinten is értelmezzük.
Kulcsszavak: serdülőkor, egészségmagatartás, trendek, nemzetközi

The Health Behaviour in School-aged Children (HBSC) is a cross-national study carried out in Hungary since 1985. It is aimed at monitoring of 11–17-year-old students’ health-related habits and subjective health status, following time and international trends, as well as exploring background factors of behaviours and health indices and their operation mechanisms. In this paper trends since 2000 on some important features of young people’s health promoting (e.g. eating, physical activity) and health compromising behaviours (e.g. smoking, alcohol consumption, sexual activity) have been presented. Results are explained at international level as well.
Keywords: adolescence, health behaviour, trends, international
VIDEÓANYAG:
https://www.youtube.com/watch?v=N1MzIDpHHbA

Educatio, 2019/3. szám, Iskolai prevenció
TANULMÁNYOK:
Paksi Borbála: Magyarországi tendenciák az iskolai prevenció területén 441-458
Felvinczi Katalin: Minőségfejlesztési törekvések a prevenció területén a világban 459-472
Németh Ágnes, Horváth Zsolt, Várnai Dóra: Egészségmagatartás serdülőkorban – Mi történt az ezredforduló után? 473-494
Elekes Zsuzsanna: A szerfogyasztás rizikótényezői középiskolások körében 495-511
Jármi Éva: Az iskolai bántalmazás (bullying) megelőzése 528-540
Balázs Judit: Öngyilkosság-prevenció az iskolákban: A Fiatalkori Mentális Egészség-öntudatosság Program (YAM) bemutatása 541-549

VITA:
Mihályi Péter: Iskolai prevenció és az evolúció logikájának ellentmondásai 550-559

VALÓSÁG:
Szabó András, Biró Zsuzsanna Hanna: Az iskolai prevenció 
szereplői az iskolai valóságról 560-573

KUTATÁS KÖZBEN:
Kassai Szilvia, Sebestyén Edit: Drogprevenciós rendszerek Európában – rendszerszintű gondolkodás a drogmegelőzés területén 574-583
Kapitány-Fövény Máté, Vagdalt Eszter, Ruttkay Zsófia: Módszertani tapasztalatok a VoltEgySzer prevenciós alkalmazás pilot kutatásának eredményei alapján 584-594
Hegedűs Szilvia: Kiscsoportos óvodás gyermekek társas viselkedésének megfigyelése óvodai környezetben előforduló problémás helyzetekben 595-604
Simonovits Bori, Surányi Ráchel: Egy iskolai terepkísérlet első eredményei: informális oktatás hatásvizsgálata kvantitatív és kvalitatív eszközökkel 605-615
Bodó Márton, Markos Valéria: Az iskolai közösségi szolgálat diákattitűdjének vizsgálata végzős középiskolások körében 616-623

SZEMLE:
Siegler Anna: Megelőző szemlélet a teljesítménykényszer kultúrájában 624-627
Józsa Tamás: Minden krízis egy lehetőség 628-631
Kiss Hajnal: „Erőseknek” és „gyengéknek”. A diszfunkcionális viselkedés körvonalai az iskolában 632-636

ISKOLAI UTAK, PÁLYAUTAK
Az Educatio 2019/4. számához kapcsolódó konferencia
Lassan két évtizedes szokásunk, hogy az MSZT oktatásszociológiai szakosztály (http://oktatas.uni.hu) évi 6-7 konferenciájából négyet egy-egy Educatio® szám köré rendezünk – mégpedig nem konferenciafelhívásos rendszerben, hanem meghívott előadókkal.
A konferencia időpontja: 2019. szeptember 26.
Helyszín: ELTE PPK, VII. kerület, Kazinczy utca 23-25.
https://archive.org/details/iskolai_utak_palyautak

ELŐADÁSOK:
Bartus Tamás, Róbert Péter: Az első állástalálás képzési területi és intézményi különbségei. Bizonyítékok a DPR adataiból
Tanulmányunkban nappali tagozaton, BA vagy MA szinten abszolutóriumot szerzett hallgatók esetében vizsgáljuk az első állás megszerzését. Hipotéziseink szerint jobb kilátásokra számíthatnak 1) a mesterszakon, illetve 2) a számítástechnikai, műszaki területen végzettek, 3) a felsőoktatási intézmény hatása pedig a bölcsészettudományi, gazdaságtudományi, társadalomtudományi területeken a legerősebb. Hipotéziseinket a Diplomás Pályakövetési Rendszer 2011–2015 hullámaival teszteljük. Eredményeink szerint 1) az MA vagy osztatlan képzést végzettek nagyobb eséllyel és gyorsabban találják meg az első állást; 2) a legjobb elhelyezkedési esélyekkel az informatikai és a pedagógus területen végzettek rendelkeznek; 3) a gazdaságtudományi, a művészeti és a társadalomtudományi képzési területeken az intézmény is jelentős mértékben befolyásolja az elhelyezkedési esélyeket. Az eredmények azt sugallják, hogy a diplomások képzése és a diplomás munkaerő iránti kereslet nem illeszkedik tökéletesen.
Kulcsszavak: munkaerőpiac, képzési terület, Diplomás Pályakövetési Rendszer

The present paper examines job finding rates and job search duration among university and college graduates with pre-degree certificate. We hypothesize that labour market success is relatively high 1) among master-level graduates, 2) in informatics and technical fields 3), and the effect of institutions is the strongest in the fields of humanities, economics and business and social sciences. We test our hypotheses using the 2011–2015 waves of Graduate Tracer Survey. We find that 1) master-level graduates are more successful in terms of getting a job and search duration than bachelor-level graduates; 2) graduates in the fields of informatics and pedagogy face the best labour market prospects; and 3) the institution of graduation has the largest effects in the fields of economics and business, arts and social sciences. We argue that these results indicate incongruence between studies and the labour market needs.
Keywords: labour market, field of education, Graduate Tracer Survey
VIDEÓANYAG:
https://www.youtube.com/watch?v=9_9ohVLWU_4

Czakó Andrea, Felvinczi Katalin, Németh Lilla: A felsőfokú képzés befejezésére irányuló szándék előrejelzői
Kutatásaink során arra teszünk kísérletet, hogy megalkossuk a felsőfokú képzés befejezésére irányuló szándéknak, illetve a képzés tényleges elvégzésének prediktív modelljét. Megvizsgáltuk, hogy az egyetemi képzés első két félévére vonatkozó, a tanulmányi rendszerből elérhető előmeneteli és személyes adatok, illetve online kérdőíves vizsgálataink során feltárt pszichológiai sajátosságok, motivációs változók, továbbá a képzéssel való elégedettség közül melyek bizonyulhatnak hasznosnak a felsőfokú képzés végzettség nélkül történő félbehagyásának előrejelzésében. Vizsgálatunk kiterjedt a képzés befejezésére irányuló szándék és a képzés folytatásával potenciálisan összefüggő szocioökonómiai tényezők elemzésére is.
Kulcsszavak: tanulmányi sikeresség, felsőfokú képzésben való bennmaradás, pszichológiai háttérváltozók

In our researches we have aimed to create predictive models of academic success and intention to persist in a higher education program. Several administrative data – both individual and educational – from the first two semesters of university education together with numerous other variables (such as psychological and motivational factors, and satisfaction with the training) were analyzed in order to assess which of these could be useful in predicting academic success or failure (dropout) in the course of higher education training program. Socioeconomic variables that were supposed to correlate with the intention of accomplishing higher education program were also analyzed.
Keywords: academic success, higher education retention, psychological variables
VIDEÓANYAG:
https://www.youtube.com/watch?v=MM5HLuNK0C0

Fehérvári Anikó, Szemerszki Marianna: Tanulási utak a közoktatásban és a felsőoktatásban
A tanulmány nemzetközi összefüggésben bemutatja azokat a továbbhaladással összefüggő trendeket és megközelítéseket, amelyek a kétezres évek eleje óta jelen vannak a magyar oktatásban. Kiemelten foglalkozik a lemorzsolódás, korai iskolaelhagyás jelenségével, azok oktatáspolitikai vetületével, valamint a tanulók, szülők továbbtanulási preferenciáival. Emellett az írás kitér a felsőoktatási trendekre, változásokra, hogyan alakult a felsőoktatáshoz való hozzáférés az ezredforduló óta, illetve milyen tipikus mintázatai vannak a felsőfokú továbbtanulásnak, a képzésben való továbbhaladásnak. A tanulmány foglalkozik a felsőfokú tanulmányok melletti kitartás és a lemorzsolódás jelenségének vizsgálati lehetőségeivel is.
Kulcsszavak: közoktatás, felsőoktatás, tanulási utak, képzésben való részvétel

There have been many changes in developed countries in the last decades that have an impact on learning paths. This study focuses on the trends of learning pathways in Hungary since the early 2000s in an international context. It identifies the phenomenon of early school leaving and dropout, their educational policy implications and observes students’ and parents’ preferences. In addition, the paper discusses trends and changes in higher education, how access to higher education has evolved since the turn of the millennium and describes the typical patterns of tertiary education. Persistence in higher education and the phenomenon of drop-out are also discussed.
Keywords: public education, higher education, learning paths, enrolment rate in education
VIDEÓANYAG:
https://www.youtube.com/watch?v=fBhFqv2xTXY

Molnár Gyöngyvér: A felsőoktatási tanulmányi alkalmasság értékelésére kidolgozott rendszer a Szegedi Tudományegyetemen
A tanulmány a Szegedi Tudományegyetemen 2015–2018 között megvalósult bemeneti kompetenciamérések elméleti és módszertani kereteit, valamint főbb eredményeit ismerteti. Az elemzések alapján megállapítható, hogy kidolgozható egy olyan kognitív és affektív területeket is átfogó számítógép-alapú értékelési rendszer, amely azonnali visszacsatolás mellett alkalmas annak megállapítására, hogy a hallgatók milyen induló tudásszinttel, illetve motivációval kezdik meg egyetemi tanulmányaikat. Az eredmények amellett, hogy személyre szóló visszajelzést adnak a hallgatóknak egyéni erősségeikről és fejlesztendő területeikről, hozzájárulnak a tanulmányi eredményességet javító egyetemi és kari szintű stratégiák kidolgozásához.
Kulcsszavak: felsőoktatás, kompetenciamérés, számítógép-alapú tesztelés, egyetemi felvételi

The study reports on the theoretical and methodological frameworks for competence assessments conducted among students entering the University of Szeged (Hungary) between 2015 and 2018. It also discusses the main results of those assessments. Based on our analyses, it is clearly possible to develop a computer-based assessment system covering both cognitive and affective areas to determine initial knowledge level and motivation among those commencing their university studies as well as providing immediate feedback. In addition to supplying students with personalized comments on individual strengths and areas for improvement, the results contribute to the development of faculty-level strategies to improve scholastic achievement.
Keywords: higher education, competence assessment, technology-based assessment, university admissions
VIDEÓANYAG:
https://www.youtube.com/watch?v=9JtjoIwlia8

Hörich Balázs: Tanulási utak a társadalmi háttér függvényében
A tanulmányban a közoktatásban részt vevő tanulók tanulási útjait mutatom be két tipizálási logika mentén. Egyrészt a tovább haladás folytonosságát, másrészt a teljesítmény és a társadalmi háttér alapján kialakított tanulócsoportok pályaútját követem a 6. évfolyamtól a 10. évfolyamig. A bináris logisztikus regresszióelemzés rámutatott arra, hogy a vizsgált tanulócsoportok markánsan különböznek egymástól intézményi háttér, teljesítmény, szociális háttér, tanulási nehézségek és származási jellemzők szerint. Az egyes csoportok között a középfokú továbbhaladás irányait tekintve is nagy eltérések láthatók, ráadásul ezeket inkább a társadalmi háttérre, mintsem a teljesítményre lehet visszavezetni. Az elemzés alapját az Országos Kompetenciamérés 2011–2017. éves felméréseinek összefűzött tanulói adatbázisa adja.
Kulcsszavak: tanulási utak, közoktatás, társadalmi háttér, lemorzsolódás, reziliencia, OKM

In the study, I present the learning paths of learners taking part in public education along two categorization logics. On the one hand, I follow the continuity of progress, and on the other hand, the paths of groups based on performance and social background from grade 6 to grade 10. The binary logistic regression analysis showed that the study groups differed significantly in terms of institutional background, performance, social background, learning difficulties and (characteristics of) origin. There are also large differences between the groups regarding the direction of secondary education, which can be traced back to the social background rather than the performance. The bases of the analysis are the linked student databases of Hungarian National Assessment of Basic Competencies 2011–2017.
Keywords: learning paths, public education, social background, drop-out, resilience, NABC
VIDEÓANYAG:
https://www.youtube.com/watch?v=tqroQsbFbdM

Makó Ágnes: A szakképzett pályakezdők munkaerőpiaci pályájának követése
Tanulmányunkban arra keressük a választ, hogy a szakképzésből kikerülő fiatalok a végzés után milyen karrierutat járnak be, milyen munkaerőpiaci státuszmintázatok azonosíthatók körükben. Vizsgálatunk alapját az MKIK GVI szakképzési pályakövetéses vizsgálatának összekapcsolt adatbázisa adta, mely lehetővé tette a szakképzésben végzettek 2017 júniusa és 2018 decembere közötti pályaútjának havi szintű elemzését. A vizsgált időszakban öt munkaerőpiaci státuszt azonosítottunk: dolgozó, munka mellett tanuló, tanuló, munkanélküli, gyermekvállalás miatt inaktív. A szakképzéskutatásokban eddig még nem alkalmazott szekvenciaanalízis segítségével a havi státuszok alapján kísérletet tettünk tipikus pályaútmintázatok megragadására. Az elemzés eredményeként öt csoportot (klasztert) tudtunk megkülönböztetni: a tanulók, a munkaerőpiacra lépők, a munkavégzéssel párhuzamosan tanulmányokat folytatók, a dolgozók, valamint a munkanélküliek/inaktívak csoportjait. A csoportok háttérváltozók szerinti elemzése a hátrányok koncentrálódására és újratermelődésére mutat rá: a munkanélküliek, inaktívak helyzetét alapvetően meghatározzák családjuk kedvezőtlen szocioökonómiai körülményei.
Kulcsszavak: szakképzés, pályakövetéses vizsgálat, szekvenciaanalízis

In this paper career paths and labour market status patterns are examined among young skilled workers after leaving vocational school. The base of the examination is the merged database of a panel survey by IEER that allows the analysis of monthly labour market situation of vocational school graduates between June 2017 and December 2018. Five labour market statuses were identified in the examined period: employed, working-and-studying, student, unemployed, and inactive. Sequence analysis, a new method in vocational education research was used to explore typical career patterns based on monthly labour market data. As a result five clusters can be distinguished: students, entrants to the labour market, working-and-studying, employees, and unemployed/inactive. The analysis of these clusters shows the concentration and reproduction of disadvantages: the situation of the unemployed and inactive groups is determined by the unfavorable socio-economic circumstances of their family.
Keywords: vocational education, panel survey, sequence analysis
VIDEÓANYAG:
https://www.youtube.com/watch?v=o2yU37SRh_8

Educatio 2019/4, Iskolai utak és pályautak
TANULMÁNYOK:
Fehérvári Anikó, Szemerszki Marianna: Tanulási utak a közoktatásban és a felsőoktatásban 645-658
Hörich Balázs: Tanulási utak a társadalmi háttér függvényében 659-682
Horváth Ágoston, Makó Ágnes, Széll Krisztián: Karrierút-mintázatok a szakképzés után 683-704
Molnár Gyöngyvér, Csapó Benő: A felsőoktatási tanulmányi alkalmasság értékelésére kidolgozott rendszer a Szegedi Tudományegyetemen: elméleti keretek és mérési eredmények 705-717
Czakó Andrea, Németh Lilla, Felvinczi Katalin: A felsőfokú képzés befejezésére irányuló szándék előrejelzői 718-736
Pusztai Gabriella, Kovács Klára, Hegedűs Roland: Lemorzsolódók tegnap, ma és holnap 737-754
Varga Aranka, Deli Kitti, Fodor Bálint: A felsőoktatás befogadóvá válásának szemléleti kerete és gyakorlati megvalósítása a Pécsi Tudományegyetemen 755-766
Polónyi István: Vigaszág vagy királyi út 767-782
Bartus Tamás, Róbert Péter: Pályakezdő diplomások. Az első állástalálás képzési területi különbségei és az oktatási intézmény hatása 783-802
Barabás Andrea: Kompetenciamérési eredményeket befolyásoló tényezők a romániai kisebbségi magyar oktatásban 803-809
Pallay Katalin: Nemzeti kisebbségi hallgatók tanulmányi eredményessége 810-818
Kovács Edina, Bihari Zsanett: Pedagógushallgatók fogyatékkal élők együttneveléséről alkotott véleményei 819-828
Szivák Judit, Rónay Zoltán, Saád Judit, Fazekas Ágnes: A pedagógusok szakmai fejlődését, tanulását meghatározó rendszerszabályozási környezet 829-837

SZEMLE:
Rékasi Nikolett: Alternatív lehetőségek az amerikai felsőoktatásban 838-840
Deák Dorottya: Iskola, karrier és a valóság 841-844
Richman Gabriella: Új kutatási aspektusok az élethosszig tartó tanulás területén: egy német panelkutatás tapasztalatai 845-850